Katedra obecné lingvistiky
Posudek na magisterskou diplomovou práci

Autor: Bc. Marta Zajac

Studijní obor: Obecná lingvistika a teorie komunikace

Název práce (česky/anglicky): Analýza polské audiovizuální reklamy – verbální a nonverbální komunikace / The analysis of Polish audiovisual advertisement – verbal and non-verbal communication 

Oponent práce: Mgr. et Mgr. Kateřina Prokopová

Hodnotící kritéria | Hodnocení
| | A-F
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce | A
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie | A
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy | A
Interpretace a argumentace | A
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře | C
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy | B
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací | B
Výsledný průměr | A-B

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:
Volba a uchopení tématu: Marta Zajac si zvolila pro svou magisterskou diplomovou práci velmi zajímavé a aktuální téma, a sice analýzu reklamy z hlediska verbální a nonverbální komunikace. Odhaluje v ní strategie reklamních tvůrců a promyšlenost marketingových mechanismů při snaze prodat produkt, které často působí podprahově a jejichž obětí se potenciální spotřebitel snadno stává. Téma je uchopeno a zpracováno velmi zdařile. Vysoce hodnotím analytickou část práce. Je vidět, že autorka dobře ovládá umění argumentace, na analyzovaném poli se pohybuje se suverenitou a závěry formuluje s nadhledem.    
Práce se sekundární literaturou: Autorčin soubor sekundární literatury v oblasti komunikace verbální a nonverbální, jazyku reklamy a persvazivní komunikace je dostatečný a reprezentativní. Velmi pozitivně hodnotím, že v podstatě všechny informace uvedené v teoretické části zúročila Marta Zajac v části analytické a dokázala je tvůrčím způsobem aplikovat na konkrétní rozbor, takže nedochází k rozporu mezi oddílem teoretickým a analytickým. V teoretické části ovšem postrádám jasně vyjádřený postoj a komentář autorky k použité sekundární literatuře a zdůvodnění volby právě této literatury, její přínos apod. Teoretická část se proto jeví jako příliš popisná.   
Práce s prameny: Marta Zajac si vybrala prameny audiovizuálního charakteru a podle mého se jí zde podařilo umným způsobem propojit rozbor verbální a nonverbální persvazivní komunikace a její možné účinky na příjemce. Diplomantka zdařile interpretuje reklamní spoty a rozebírá je do nejmenších detailů. Všímá si všech prvků, které mohou mít vliv na výsledný účinek a vyznění reklamy i v sekundových frekvencích. 

Struktura a forma, jazykové zpracování: 
Struktura práce je přehledně a logicky členěna, je rozdělena na teoretickou a analytickou část, přičemž analytická část co do rozsahu převažuje, což vítám a hodnotím pozitivně. Připomínky mám k Úvodu, který je podle mého příliš stručný, obsahuje pouze informace o členění diplomové práce a krátký popis jednotlivých částí. Chybí zde úplně informace o nejdůležitější použité odborné literatuře, její reflexe a přínos pro práci. Nenajdeme zde rovněž zmínku o povaze použitých pramenů a shrnutí předchozího výzkumu v dané problematice. 
Forma: Práce je psána kultivovaně a je čtivá. Výtky mám pouze ke způsobu citování sekundární literatury. Autorka nevyužívá zkrácené formy citací pod čarou (při jejich opakování), což možná svědčí o chvatu při závěrečné redakci práce.
Jazykové zpracování vzhledem k tomu, že je text psaný polsky, nehodnotím. Pouze upozorním na zkomolení jmen J. R. Searla aj. J. L. Austina v Úvodu (s. 7), v příslušných kapitolách dále v textu věnovaných problematice řečových aktů jsou již jména uvedena správně. 
Hodnocení: Práci Marty Zajac považuji za dobře zvládnutou a velmi přínosnou. Doporučuji ji k obhajobě. Navrhuji hodnotit ji stupněm A-B s tím, že rozhodnutí bude záviset na obhajobě práce.  

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

1. Jako námět k obhajobě předkládám otázku, zda je nutné do analýzy reklamy zapojovat i genderové hledisko a zda by nestálo za to, prozkoumat verbální a neverbální složku reklamy pouze z pohledu persvazivní komunikace. Nejsem si např. jistá, zda je první analyzovaná reklama založená na usmiřování dvou partnerů prostřednictvím prášku na bolest hlavy zacílena pouze na ženy. Podle mého názoru může stejně dobře oslovit i muže.  

2. Další námět se vztahuje k problematice stereotypů v reklamní komunikaci, které se autorka v práci věnuje. Nevyvstává tu nebezpečí, že se stane sama obětí nějakého stereotypu, např. při hodnocení, zda je žena v reklamě krásná výjimečně či jen průměrně? Jaké měřítko krásy zde používá? 

3. Třetí připomínka se vztahuje k první analyzované reklamě (prášek proti bolesti Apap). Vzhledem k tomu, že se jedná o polskou reklamu a polský produkt neznámý v českém prostředí, neměla by se v analýze objevit i informace o tom, jakou má produkt a firma, která ho nabízí, v Polsku tradici. Jde o nový produkt, nebo o produkt tradiční? Jakou má reklamní historii? Nepřemýšlela také autorka o marketingových taktikách při vymýšlení a vytváření názvu produktu, tedy jak může název produktu tento produkt lépe prodat? 

Datum a podpis oponenta práce:

Hodnocení průběhu obhajoby (prezentace, odpovědi na otázky a připomínky z posudků, diskuse v plénu) – návrh klasifikačního stupně:

Výsledné hodnocení – klasifikační stupeň:

Datum a podpis vedoucího komise pro obhajoby BDP: