Katedra bohemistiky
Posudek na mgisterskou diplomovou práci 

Autor: Bc. Michaela Kratochvílová 

Studijní obor: Česká filologie

Název práce (česky/anglicky): Historická tematika v periodikách pro děti a mládež v druhé polovině 19. století / Historical Themes in te Periodical for Children and Youth of the Second Half of the 19th Century 

Oponent: Mgr. Jana Kolářová, Ph.D.

Hodnotící kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	A	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	A	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	B	
Interpretace a argumentace	B	
Sekundární literatura, tvůrčí přístup, schopnost kritického komentáře	B	
Struktura práce, výstavba textu, prostředky odborného funkčního stylu, dodržení ortografické a gramatické normy	C	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	A	
Výsledný průměr	B	

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

B (výborně mínus)

Další poznámky k práci, kritické připomínky:
Michaela Kratochvílová založila svou diplomovou práci na zkoumání historických témat a způsobu jejich zobrazování v textech dětských periodik v druhé polovině 19. století (konkrétně Včelka, Budečská zahrada, Květy mládeže, Štěpnice, Mladý čtenář). 
V prvních kapitolách diplomantka s pomocí opory v sekundární literatuře popisuje počátky a význam dobového školství pro rozvoj literatury pro děti; soustředí se zde také na kultivaci dětského čtenáře zejména v průběhu 19. století. Na tyto kapitoly pak navazuje pojednání o počátcích a postupném vývoji dětských časopisů. Druhá kapitola je věnována zhodnocení významu národní historie a jejího chápání v druhé polovině 19. století. Výklad dějin byl zaměřen na upevnění vědomí národní identity v duchu dobového historismu. U definice tohoto pojmu se M. Kratochvílová zastavuje déle, aby osvětlila jeho význam a z něho plynoucí dobové chápání českých dějin, které se stalo základem i pro zpracování české historie v literatuře pro děti a mládež. Znalost českých dějin pak byla jedním ze základních pilířů školní výuky, autorka se zmiňuje též o tehdejších učebnicích dějepisu a jejich obsahu. Diplomantka neopomíjí ani důležitou roli českých kronik při formování obrazu národní historie; jako důležitý zdroj byla citována zejména Kosmova a Hájkova kronika. V další z podkapitol pak M. Kratochvílová definuje historické žánry a jejich nejčastější témata. Někteří z autorů těchto děl tvořili i pro mladé čtenáře (Alois Jirásek). 
Po uvedených kontextových kapitolách následuje jádro práce, jímž je třetí kapitola věnovaná podobám historické tematiky v periodikách pro mládež, proměně její formy a interpretace a některým souvisejícím aspektům, např. podílu faktografie a beletrizace. 
Diplomantka jednotlivé časopisy charakterizuje z hlediska struktury i obsahu a přihlíží k tomu, jaká historická témata se v nich objevovala. Historická látka zde byla zpracovávána formou naučnou či zábavnou jak v próze, tak také v poezii.  
Následně se autorka práce věnuje nejčastějším historickým tématům, mezi něž zařadila např. praotce Čecha, Husa, Žižku a husitství, Libuši, sv. Ludmilu a sv. Václava, některé významné přemyslovské panovníky a též klíčové historické mezníky, jako např. bitvu na Bílé hoře. Diplomantka se rovněž zmiňuje o způsobu zobrazení některých cizinců, konkrétně Němců, Turků a Braniborů; zařazena je podkapitola týkající se obrozenské topografie, jež se v peiodikách pro mládež také hojně objevovala. Jednalo se především o reprezentaci Prahy, Řípu či Budče.
Diplomantka nejen pečlivě zmapovala vývoj časopisecké produkce s historickou tematikou určené dětem, ale popsala také její vývoj a proměny do r. 1900. Přesvědčivě doložila postupné oprošťování textů od převažující didaktičnosti a schematismu směrem ke kvalitní tvorbě pro dětského čtenáře. Její závěry jsou formulované koncizně a doložené dobrou znalostí materiálu. Právě tento aspekt práce Michaely Kratochvílové, totiž pečlivý heuristický průzkum dobových periodik, je nutno zvlášť ocenit, neboť představuje časově náročný, přitom však záslužný badatelský úkol. 

Práce je psána kultivovaným stylem, občas se vyskytnou prohřešky proti ortografii (chybějící čárky) či nepřesnosti (Julius Verne místo Jules, vladyk místo vladyka), ale nikoli v nadměrné míře. 

Diplomovou práci Michaely Katochvílové lze jistě akceptovat jako podklad pro získání magisterského titulu, proto ji doporučuji k obhajobě a její písemnou podobu navrhuji hodnotit stupněm B. 

Náměty pro obhajobu: 

1.	Objevuje se ve vámi analyzovaných periodikách v souvislosti s tématem husitství nějaký text, kde by byl jeho význam relativizován (např. z katolických pozic), případně bylo poukázáno také na násilný charakter husitského hnutí?

2.	Lze zobecnit, zda některá z historických témat více tíhla ke schematickému zobrazení a některá byla naopak zpracována originálněji? 

3.	Lze pozorovat nějaký rozdíl ve zpracování historické látky pro děti v podání V. B. Třebízského a A. Jiráska?

Datum a podpis oponenta MDP:

Mgr. Jana Kolářová, Ph.D.

Olomouc, 20. 6. 2020