Jméno studenta	Jaromír Vymyslický	
Název práce	Složení krajských vlád po krajských volbách 2004 a 2008	
Hodnotil	Jméno 	Datum	
Vedoucí práce	Pavel Šaradín	27. 1. 2011	
Oponent práce			
Celkové hodnocení 	Slovní	numerické	
	Dobře	3	
Upozornění	V případě plagiarismu je práce automaticky hodnocena jako nedostatečná. 	

Podrobné hodnocení práce

	Stupnice		
Hodnocení ( + )	1	2	3	4	5	Hodnocení ( - )	
1.	Probíhaly pravidelné konzultace*	x					1.	Konzultace neproběhly	
2.	Znalost literatury k tématu		x				2.	Neznalost literatury k tématu	
3.	Dostatečný počet použitých relevantních zdrojů		x				3.	Nedostatečný počet relevantních zdrojů	
4.	Dostatečný počet odkazů		x				4.	Nedostatečný počet odkazů	
5.	Dobrá struktura práce a formální správnost				x		5.	Špatná struktura práce a formální nesprávnost	
6.	Dobrá logická výstavba textu				x		6.	Špatná logická výstavba textu	
7.	Dobrý úvod		x				7.	Nedostatečný úvod	
8.	Kriticky hodnotí zdroje 	 	x				8.	Nehodnotí použité zdroje	
9.	Obsahuje analýzu problému			x			9.	Nevykazuje analytické schopnosti 	
10.	Zřetelná metodologie			x			10.	Bez metodologického ukotvení	
11.	Ucelený závěr			x			11.	Nedostatečný závěr	
12.	Správně vedený vědecký aparát 		x				12.	Nesprávně vedený vědecký aparát	
13.	Kvalitní jazykové podání (stylistika a gramatika)		x				13.	Špatné jazykové podání	
14.	Přílohy (nepovinné) 							

Slovní hodnocení:

Bakalářská diplomová práce Jaromíra Vymyslického měla ambice analyzovat složení krajských vlád po dvou posledních krajských volbách.  Což se podařilo, ale pouze částečně. Největší slabinou je neprovázanost úvodu (metodologie, Colemanova teorie aj.) s vlastním textem a tedy i závěrem. Tento nedostatek neumožňuje lepší ohodnocení než dobré.
Několik návrhů či otázek k obhajobě:
V úvodu jsem nenašel hypotézu č. 3. Problematická je formulace hypotézy č. 1. Není důvod jednotlivé hypotézy citovat v textu celkem 3 x (úvod, vlastní text a závěr).
V práci nebylo až tak důležité zabývat se vznikem krajů a jejich kompetencemi, jak je tomu v kapitole 2.
Byla ODS skutečně hlavním odpůrcem decentralizace? Vždyť proti reformě hlasovala třetina poslanců, zatímco u KSČM a SPR-RSČ naprostá většina, respektive všichni poslanci.  (s. 23)
Ne všechny práce se objevují v závěrečném soupise pramenů a literatury.

Práci doporučuji k obhajobě jako dobrou.