Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou diplomovou práci

Autorka: Petra Burdová

Studijní obor: Česká filologie se zaměřením na editorskou práci ve sdělovacích prostředcích

Název práce (česky/anglicky): Adverbializovaná předložková spojení v kodifikaci z let 1957 a 1993 / Adverbialized prepositional words in ortography rules from years 1957 and 1993

Oponentka: Božena Bednaříková

Hodnoticí kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	E	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	D	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	B	
Interpretace a argumentace	B	
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře	C	
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy	E	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	B	
Výsledný průměr	D	

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:
A)	Soulad názvu práce s obsahem
Název práce je daleko užší než samotný obsah (a samotný výzkum), protože vedle srovnání obou kodifikací v názvu uvedených se zabývá i výzkumem současné pravopisné praxe. 

B)	Soulad české a anglické anotace a klíčových slov s obsahem
Ani česká, ani anglická anotace nejsou v souladu s názvem, ale lépe již souzní s obsahem. To platí zejména o anotaci anglické. Česká anotace tvrdí, že cílem práce je ukázat, jak veřejnost přijala úpravy pravopisu v dané oblasti v obou kodifikacích, anglická se již zmiňuje pouze o kodifikaci z roku 1993, jejíž přijetí bylo v práci vskutku zkoumáno (přijetí kodifikace z roku 1957 nikoliv). Obě anotace se však liší v popisu toho, jak bylo využito dat z ČNK. Česká anotace uvádí, že data slouží k zachycení současné pravopisné praxe, anglická anotace píše, že pomocí dat z korpusu byly verifikovány rozdíly mezi oběma kodifikacemi. Kodifikace z roku 1957 však prověřována v tomto směru nebyla. 
Klíčová slova jsou v pořádku.

C)	Schopnost formulovat cíl, výzkumné otázky/hypotézy a závěr(y)
Cíl práce je formulován na dvou místech (s. 5 a 26), ne však zcela jednotně. Z formulace cílů není především jasné, zda se má jednat o pravopisnou praxi po roce 1993 (není uvedeno, dokdy, např. SYN2006PUB obsahuje texty do roku 2004), nebo o současnou praxi (SYN verze 7 obsahuje i texty z roku 2017). 
Na s. 26, 36 (nikoliv však v Úvodu na s. 5) a v anglické anotace se mluví o hypotéze, nikde však není explicitně stanovena. Pravděpodobně jde o hypotézu, jež má být ověřena v budoucím výzkumu, ale i tu by bylo dobré doplnit, pokud je o ní zmínka dokonce v anotaci. 
Pokud odhlédneme od zmatků a nepřesností v názvu práce, ve formulaci obou anotací a v úvodu a v kapitole 4.1, jsou závěry formulovány poměrně dobře. Spíše je však najdeme v kapitole věnované samotnému výzkumu (ten je nápaditý, pečlivě zpracovaný). 

D)	Teoretická podkladová koncepce
Prací o adverbializaci zde mnoho není, jsou spíše staršího data, ale autorka s nimi dokáže pracovat. Navíc se spíše soustředí na pravopisnou stránku daného jevu. Zde bohužel není jasné, k čemu slouží kapitoly o psaní velkých písmen, o psaní přejatých slov, zkratek apod. 

E)	Metoda, schopnost analýzy materiálu, interpretace
Použitá metoda je nápaditá (škoda jen, že autorka nedokázala její použití využít i v názvu práce), analýza je provedena pečlivě, interpretace vychází z použité metody, v tomto ohledu je většinou v pořádku. Jen někdy vyznívají závěry příliš radikálně (rozlišování tzv. dobrých a špatných variant – např. na s. 31, pozn.: už samotné označení „špatná/dobrá“ varianta není příliš šťastné). 

F)	Poznámky k sekundární literatuře a k citacím
Autorka mohla jistě použít i novější literaturu o adverbializaci (např. Bozděchově 2017, Karlík 2017). Citace jsou většinou v pořádku, chybně citovaná je Mluvnice češtiny 1. 

G)	Dodržení ortografické a gramatické normy, adekvátnost stylistických prostředků 
Styl odborného textu je většinou dodržen, občas sem proniknou prostředky stylu mluveného (dativ sdílnosti, formulace typu „otázky na sebe nenechaly dlouho čekat“ apod.). Nevhodná označení jsou např. dubletní tvar či tvar spřežky (ve spojitosti s adverbializovanými předložkovými spojeními).
Velké výhrady mám však k dodržení ortografické normy, především ke kladení interpunkční čárky. Na některých stránkách (např. s. 5) je až 5 chybně umístěných čárek ve větě. 

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

Autorka by měla především objasnit, ve kterých částech práce jí jde o zjištění, do jaké míry byly po zavedení kodifikace v roce 1993 sledované úpravy přijaty, a kde jde o výzkum současné pravopisné praxe. 

Další poznámky k práci, kritické připomínky:

Drobná pochybení typu: předložka o se pojí s genitivem a dativem (s. 22), jmenný tvar příslovcí (s. 23), u zřídkakdy jde o jmenný tvar adjektiva (s. 23). 

Bakalářskou práci doporučuji k obhajobě. 
Datum a podpis oponentky: 19. května 2019, Božena Bednaříková