Katedra bohemistiky
Posudek na magisterskou diplomovou práci

Autorka: Lucie Valášková

Studijní obor: Česká filologie se zaměřením na editorskou činnost ve sdělovacích prostředcích

Název práce (česky/anglicky): Morfologické adaptace přejatých antroponym zakončených na [e]/[é] a [i]/[í]

Vedoucí práce: Božena Bednaříková

Hodnotící kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	2,3	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	2,3	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	1,3	
Interpretace a argumentace	1,7	
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře	1,3	
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy	1,3	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	1,3	
Výsledný průměr	1,79	

Pozn.: Pro hodnocení se používá tzv. jemná známková stupnice, tedy: 1,0 – 1,3 – 1,7 – 2,0 – 2,3 – 2,7 – 3,0 – 3,3 – 4.

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

Úvod práce se zdá z počátku příliš proklamativní, ale v jeho závěru je formulován cíl, a to poměrně rozumně a výstižně. Následuje velmi podrobná analýza korpusových dat, jež je provedena dobře a poctivě. Kladně hodnotím, jak si autorka uvědomuje (a do svých analýz zapracovává) různé souvislosti, např. vliv kombinace rodné jméno – příjmení na způsob deklinace. Nápadité v tomto ohledu je zkoumání feminin: zvlášť jsou sledována rodná jména v kombinaci s příjmeními přechýlenými a zvlášť s příjmeními nepřechýlenými. Závěry rozsáhlé práce jsou formulovány dobře a vyznívají přesvědčivě.
Přesto se autorka nevyhnula některým nesrovnalostem:
a)	Není zcela jasné její zacházení s ústředním pojmem adaptace. Např. na s. 7 se zdá, že tím myslí spíše způsob začleňování proprií do českého deklinačního systému než adaptaci jako takovou. Na s. 22 zase není jasné, jak kombinace rodného jména a příjmení ovlivňuje „způsob morfologické adaptace“. Podobně na s. 54 se mají stanovit „formy adaptace“, ale jde opět jen o to, že ve vzorku dominuje užití příjmení spolu s rodným jménem. Na s. 85 se zase mluví o „potížích s adaptací“ (pravděpodobně se jedná spíše o to, že skloňování uvedených antroponym „nečiní potíže“). Na s. 110 se tvrdí, že „ortografické adaptace probíhají na vysoké úrovni“ (nejspíš jde o záměnu s „pravopisnými nedostatky“).
b)	Další nejasnost vzbuzuje použití pojmů norma a kodifikace. Nejde ani tak o jejich občasné synonymní používání, ale o to, zda mluvnice (které?) skutečně nabízejí v souvislosti s proprii „kodifikovanou normu“ (s. 8), či zda je něco v „souladu s noremními pravidly“ (s. 39), popř. co se tím myslí, když se mluví o „zdrojích normovaných pravidel“ (s. 102, ale i v Závěru na s. 108). Na s. 53 (i jinde) se objevují již adekvátnější „doporučované zásady“. 
Je škoda, že tyto nepřesnosti narušují výsledný dojem z jinak velmi dobré práce. Zvlášť je potřebí ocenit velmi pracné vyhledávání korpusových dat i jejich následné analýzy. Autorka se na jejich základě pokusila i korigovat některé již dříve popsané tendence, např. na s. 95 – Bonnie (deklinace i dle RŮŽE?).

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

1. Je možno najít korelaci mezi různými způsoby deklinace příjmení a skloňování rodného jména? Někde se důsledné uvádění koncovek příjmení zdá redundantní (André? na s. 22), ale např. příklady na s.75, 78, 79 i jinde ukazují, že je to naopak velmi podstatné (nejdou některé doklady dokonce proti zavedeným gramatickým „poučkám“?).

2. Může mít rozdílná výslovnost jména Beatrice vliv na způsob deklinace? Pokud ano, proč je vše shrnuto v jedné tabulce?

Další poznámky k práci, kritické připomínky:

Datum a podpis vedoucího práce: 15. května 2013

Hodnocení průběhu obhajoby (prezentace, odpovědi na otázky a připomínky z posudků, diskuse v plénu) – návrh klasifikačního stupně:

Výsledné hodnocení –klasifikační stupeň:

Datum a podpis vedoucího komise pro obhajoby BDP: