Katedra bohemistiky
Posudek na magisterskou diplomovou práci 

Autorka: Kristýna Bátorová

Studijní obor: Česká filologie

Název práce (česky/anglicky): ZDVOŘILOSTNÍ STRATEGIE V SOUČASNÉ SPOLEČNOSTI / THE POLITENESS STRATEGIES IN CONTEMPORARY SOCIETY

Oponentka: Božena Bednaříková

Hodnoticí kritéria	Hodnocení	
		 A–F	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	C	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	B	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	B	
Interpretace a argumentace	B	
Sekundární literatura, tvůrčí přístup, schopnost kritického komentáře	A	
Struktura práce, výstavba textu, prostředky odborného funkčního stylu, dodržení ortografické a gramatické normy	A	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	B	
Výsledný průměr	B	

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně, podpis vedoucího práce:

Název práce je uveden příliš obecně, je však upřesněn pokusem o formulaci cíle v kapitole Úvod, a to až v posledním odstavci. V této kapitole však postrádám popis metody a explicitní stanovení hypotézy či výzkumné otázky. Z počátku totiž nebylo jasné, o jaký typ výzkumu půjde. Autorka pomocí dotazníku nasbírala úctyhodné množství materiálu, v charakteristice dotazníku mluvila o snadné kvantifikovatelnosti dat, ale ke kvantifikaci nakonec vůbec nedošlo (pokud za ni není považováno pouhé uvádění číselných údajů – počet výskytů toho a toho jevu). Nakonec je tedy možno uvažovat o tom, že tedy nebyla stanovena hypotéza, jež by byla kvantifikací ověřena/vyvrácena, ale že formulací trojího cíle byly současně stanoveny tři výzkumné otázky. 

Autorka velmi dobře zpracovala teoretickou část práce, a to s výstižnými komentáři. Explicitně sice neříká, co přesně bude teoretickým podkladem pro empirickou část, lze to však naštěstí implicitně vyčíst. Aplikace teorie je pak výborná. Snad bych jen v seznamu literatury uvítala více zahraniční literatury, z české (olomoucké) pak postrádám práce Válkové (její monografii) a Tárnyikové. 

Při závěrečné syntéze (tedy shrnutí na s. 143) autorka zbytečně uvádí citace z Chejnové (zde bych očekávala již jen výsledky vlastních analýz), teprve poté začne odpovídat na položené výzkumné otázky. Soustředí se bohužel především na otázku jedna, čím se liší dva soubory respondentů. Tato otázka je zodpovězena velmi zevrubně a výstižně, na další otázky, tj. preference a co je žádoucí – jinde uváděno jako adekvátní (s. 143), musí čtenář poměrně pracně vyhledávat odpovědi. V práci obsaženy sice jsou, ale spíše implicitně. V samotném závěru (kapitola Závěr na s. 151–153) je znovu zmíněna kvantifikovatelnost (jaká a proč?), poté opět popsány rozdíly mezi soubory A a B. Tendencím (myšlena tím odpověď na otázku dvě – preference?) je pak věnován jen poslední odstavec. O adekvátnosti (otázka tři) se pak už nic nedozvíme (?). 

Práci ráda doporučuji k obhajobě.

Náměty pro obhajobu:

Prosím o stručnou odpověď na cíl (otázku) dvě – preference, a tři – co je považováno za žádoucí (adekvátní – myšleno tím totéž?).

Další poznámky k práci, kritické připomínky:
Anotace není příliš výstižná.

Způsob citace na s. 21, 24, 27 (ale i jinde) je poněkud matoucí. Je tím snad myšlena citace z druhé ruky? (uvedené publikace jsou ale v seznamu literatury)

Datum a podpis oponentky MDP:
13. ledna 2016                 Božena Bednaříková