Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou diplomovou práci 

Autor: Petra Roubalíková

Studijní obor: česká filologie – sociologie

Název práce (česky/anglicky): Židovství v próze Jiřího Weila / Judaism in prose of Jiří Weil

Vedoucí práce: doc. Mgr. Erik Gilk, Ph. D.
Oponent práce: PhDr. Zuzana Zemanová, Ph.D.

Hodnotící kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	1,0	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	1,3	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	1,3	
Interpretace a argumentace	2,0	
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře	2,7	
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy	2,0	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	1,0	
Výsledný průměr	1,6	

Pozn.: Pro hodnocení se používá tzv. jemná známková stupnice, tedy: 1,0 – 1,3 – 1,7 – 2,0 – 2,3 – 2,7 – 3,0 – 3,3 – 4.

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

Bakalářská práce Petry Roubalíkové, zaměřená na židovské motivy ve vybraných poválečných dílech Jiřího Weila, působí dojmem důkladnosti a propracovanosti. Autorka si přesně vymezila tematickou oblast, již dodržuje, práci přehledně strukturuje, jednotlivá díla detailně a pečlivě analyzuje. 
Diplomantka je pozornou, vnímavou čtenářkou a prokazuje také velmi dobré vyjadřovací schopnosti. O to více mě mrzí, že do bakalářské práce nevtiskla větší osobitost. Jak k Weilovu dílu, tak k jeho reflexím v sekundární literatuře přistupuje citlivě, avšak bez hlubší snahy zjištěné poznatky komentovat, nebo s nimi dokonce polemizovat. Možnosti by se přitom nabízely například při důslednější práci s dobovými ohlasy. Jestliže se opakovaně dočítáme, že román Život s hvězdou marxistická kritika odmítla z důvodu „nehrdinství“ protagonisty, proč není toto tvrzení doloženo alespoň krátkým úryvkem z některé recenze? Diplomantka z dobových ohlasů z konce 40. let využívá jen doslov Jana Grossmana, který Weila hodnotí pozitivně, a na negativní kritiku odkazuje pouze zprostředkovaně. Přitom právě v konfrontaci s ní by mohl vzniknout kýžený polemický moment.   
Z hlediska gramatického a stylistického je práce nadprůměrná, téměř bez závad, diplomantka se ale bohužel nevyhnula drobným prohřeškům jako např. chybným vazbám „román (…) patří k poslednímu dokončenému dílu“ nebo „mezi další významnou úpravu patří (…)“.

Pozitivní dojem z práce však jednoznačně převažuje. Ráda ji doporučuji k obhajobě a písemnou verzi hodnotím stupněm C – velmi dobře.

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

1. Ve své práci sledujete židovské aspekty ve Weilově díle ve spojení s druhou světovou válkou a holocaustem. Věnuje se Jiří Weil v některé ze svých poválečných próz tematice židovství také v jiných souvislostech a v jiném období než ve 20. století?

2. Na s. 23 uvádíte, že Růžena Grebeníčková nepovažuje motiv sochy v románu Na střeše je Mendelssohn za alegorii ani za symbol, a dokládáte to citací: „Sochy jsou jediná deformace a jediná libovůle, kterou si autor v textu dovoluje. Tato libovůle je však řádem formy, formy zvnějšněné a určené nezávisle na vyprávěných příbězích.“ Přiznám se, že příliš nerozumím ani citátu, ani vaší interpretaci. Mohla byste to blíže vysvětlit? 

Další poznámky k práci, kritické připomínky:

Datum a podpis oponeta práce:

V Olomouci 9. ledna 2018					Zuzana Zemanová

Hodnocení průběhu obhajoby (prezentace, odpovědi na otázky a připomínky z posudků, diskuse v plénu) – návrh klasifikačního stupně:

Výsledné hodnocení –klasifikační stupeň:

Datum a podpis vedoucího komise pro obhajoby BDP: