Filozofická fakulta Univerzity Palackého Olomouc
    Katedra ekonomických a manažerských studií
Posudek závěrečné bakalářské práce

Jméno a příjmení studentky: Tereza Hýžová
Oponent: Ing. Peter Kelemen	 
Téma závěrečné práce: Adaptace pracovníků generace Z ve vybrané společnosti

1. Náročnost práce na:
Teoretické znalosti	standardní	vysoká	
Vstupní údaje a jejich zpracování	standardní	vysoká	
Použité metody	standardní	vysoká	

2. Hodnocení práce:
Kritérium	Stupeň hodnocení (dle SZŘ UP)	
	A	B	C	D	E	F	
Stupeň naplnění cíle/cílů práce				X			
Logická stavba práce				X			
Podíl samostatné práce studenta ve vztahu k převzatým částem práce			X				
Vhodnost použitých metod				X			
Práce se zdroji včetně citací				X			
Úprava práce (text, grafy, tabulky)			X				
Stylistická úroveň, pravopis				X			
Využitelnost výsledků práce v praxi					X		

3. Otázky ke zodpovězení při obhajobě (a event. připomínky oponenta):
•	Jak jste postupovala při selekci respondentů polostrukturovaných rozhovorů?
•	Na základě čeho jste formulovala otázky v rozhovoru, které uvádíte na str. 29?
•	Jaké budou podle vás pozitivní dopady implementace vašeho návrhu?
•	Jaké budou podle vás negativní dopady implementace vašeho návrhu?
Připomínky:
Děkuji za příležitost vyjádřit se k odevzdané práci, doufám, že bude zpětná vazba pro autorku přínosná. Dle mého názoru práci ve výrazné míře chybí systematický přístup – teoretická a praktická část na sebe tematicky navazují pouze slabě, logická návaznost práce je na nízké úrovni, metodický postup není vhodně zvolený ani moc dobře provedený, stylistice chybí konzistentnost a cíl práce není stanoven dostatečně jasně. Následkem nesystematického přístupu ke psaní práce bylo pouze částečné naplnění cíle práce, který si autorka stanovila. V práci taktéž postrádám snahu autorky o hlubší zamyšlení nad tematikou práce celkově a nad použitou literaturou, metodou výzkumu a jejími výsledky. Ke každému z těchto bodů se podrobněji vyjadřuji níže.
Cíl práce autorka uvádí pouze jedinou větou a žádným způsobem ho nespecifikuje. Takhle stanovený cíl je zároveň tak široký, že by ho autorka mohla technicky splnit bez toho, aby nějakou práci psala – autorka se snaží navrhnout změny a inovace ve vybrané společnosti, ale nesnaží se nalézt konkrétní problém, který by danými změnami a inovacemi řešila. Tím se autorka dostala do situace, kde cíl technicky splnila ve smyslu, že skutečně navrhla změny, ale žádným způsobem nedokazuje, dokonce se ani nepokouší dokázat, že její změny společnosti nebo zaměstnancům společnosti jakýmkoliv způsobem pomůžou ve smyslu vytvoření přidané hodnoty. V tomto smyslu autorka cíl práce naplnila pouze částečně. 
Stylistika textu se v průběhu práce výrazně mění. V některých částech autorka docela úspěšně emuluje akademický styl, (str. 22) jinde text působí až příliš familiárně (str. 37), kdy autorka konstatuje, že „by nebylo na škodu program jakýmkoliv způsobem redukovat“. 
Co se týče postupu samotného výzkumu, v praktické části autorka sice popisuje, jak by kvalitativní výzkum obecně měl vypadat, ale čtenář se nedozví téměř nic o tom, jak autorka ve skutečnosti postupovala. Není mi ani jasné, proč autorka zvolila kvalitativní přístup, když otázky, které klade, mohli být položeny například formou dotazníku se stejným (možná i lepším) výsledkem. Dále mi není jasné, jak se autorka rozhodovala o tom, jaké otázky v rozhovoru položí nebo nepoloží. Otázky, které se rozhodla položit, nemají žádnou oporu v teoretické části, které by dokazovali relevanci otázek z hlediska naplnění cíle práce, ani autorka sama neargumentuje v tomto smyslu. Dále mi není jasné, jak autorka postupovala při výběru respondentů. Chválím autorku ale za to, že v textu uvádí docela podrobný popis respondentů, které kontaktovala. Dále mi není jasné, jak autorka postupovala při analýze posbíraných kvalitativních dat. V textu uvádí úryvky odpovědí respondentů, tyto úryvky ale nemají zjevný systematický souvis. 
V práci chybí jasný souvis mezi teoretickou a praktickou částí. Hodně prostoru bylo v teoretické části věnováno adaptačnímu procesu, v praktické části autorka ale pouze popisuje adaptační proces v podniku a nepokouší se ho analyzovat. Dále bylo hodně prostoru v teoretické části věnováno generační diverzitě, ageismu a charakteristice Generace Z, autorka se ale respondentů vůbec neptá (nebo jsem se to alespoň nedočetl) na jejich zkušenost v adaptačním procesu nebo v pracovním kolektivu s problematikou ageismu, generační diverzity, nebo třeba na názor ohledně digitalizace firmy, která by pro GenZ mohla být relevantní. 
Obecně bych v závěrečné práci očekával hlubší zamyšlení nad použitou literaturou (autorka třeba při popisu české populace GenZ čerpá ze zdrojů popisující americkou populaci GenZ. Chápu, že v této oblasti je literatury málo, zejména té týkající se české republiky, ale očekával bych alespoň zmínku o tom, jestli by to mohlo být nějakým způsobem problematické). Také bych očekával hlubší zamyšlení nad použitím výzkumného přístupu a metody. Autorka zvolila kvalitativní přístup, nevysvětluje ale, proč, co ji k tomu vedlo. Také bych očekával hlubší zamyšlení nad daty a jejich interpretací a zejména podrobnější návrh včetně posouzení dopadů implementace návrhu. 

4. Práce je doporučena k obhajobě.

6. Navržený klasifikační stupeň: D

V Olomouci dne 26.4. 2023			Podpis oponenta závěrečné práce