Katedra bohemistiky
Posudek na magisterskou diplomovou práci 

Autor: Bc. Nikita Gebauerová

Studijní obor: Česká filologie 

Název práce (česky/anglicky): Vývoj chápání termínu biedermeier v české literární historii / The developement of understanding the Biedermeier term in the Czech literary history

Vedoucí práce: Mgr. Jana Vrajová, Ph. D.

Hodnotící kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	C	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	C	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	D	
Interpretace a argumentace	D	
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře	C	
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy	D	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	B	
Výsledný průměr	C	

Pozn.: Pro hodnocení se používá tzv. jemná známková stupnice, tedy: 1,0 – 1,3 – 1,7 – 2,0 – 2,3 – 2,7 – 3,0 – 3,3 – 4.

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

C

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

1.  Na straně 6 uvádíte: „ Termín biedermeier není fixován a ustálen. Je určován jednotlivci.“ Přes mnohost v diplomové práci popsaných přístupů: není možné nalézt průsečíky, které by dávaly termínu obecně srozumitelnou platnost?

Další poznámky k práci, kritické připomínky:

Diplomantčiným cílem bylo popsat a analyzovat práci literárních vědců s termínem biedermeier a zachytit její proměnu v čase. Vzhledem k tomu, že dnešní badatelé se po ideologicky vynucené pauze tomuto termínu nevyhýbají, právě naopak, je diplomantčina práce přínosná už z hlediska shromážděného materiálu sekundární literatury. Do značné míry je předložená diplomová práce prací popisnou, sumarizující. Problémem, s nímž se autorka potýkala, je schopnost hlubší analýzy shromážděných textů. Její zájem o přehlednost nakonec vykrystalizoval i v zájmu o práci s literárněvědným biedermeierem v současných učebnicích literatury pro střední školy. Této kapitole diplomové práce by rozhodně prospělo, kdyby byl čtenář seznámen s kritérii výběru učebnic, chápeme ji však jako doplňkovou a vlastní práci spíše rozšiřující o praktický aspekt zkoumaného problému.
Vzhledem k faktu, že biedermeier je spjat primárně s německojazyčným literárním kontextem, oceňuji, že autorka relevantní texty prostudovala i v němčině. Ostatně vědoma si inspiračního významu zejména rakouského prostředí, nazvala jednu podkapitolu přímo Biedermeier v germanistice. Taktéž v kapitolách věnovaných významným badatelským osobnostem literární vědy, jejichž dílo bylo mimo jiné věnováno i problematice biedermeieru (Jirát, Sahánek, Tureček) je zdůrazňována jejich germanobohemistická erudice.
Jako problematickou vnímáme kapitolu 2.5 Částečné obrození pojmu biedermeier pod vlivem Vladimíra Macury. Výhrady se netýkají pouze neobratných stylizací, na něž byla diplomantka při konzultacích upozorněna („V roce 1983 vykrystalizovaly ambice Vladimíra Macury na revizi ‚problémového komplexu‘ národního obrození prostřednictvím monografie…“; „Ačkoliv si byl vědom přemíry odborné literatury zabývající se tímto tématem…“ s. 42), ale též poněkud nesourodého uvažování o problematice směrů (kam by linie přemýšlení o biedermeieru beze sporu patřila) a národním obrození jako kulturněhistorické kategorii, kulturním jevu.

V práce se objevují drobné formální nedostatky ukazující na ne zcela dostatečnou finální redakci textu (překlepy, nadbytečná nebo naopak chybějící interpunkční znaménka atp. – viz např. s. 8, s. 44). 

Práci doporučuji k obhajobě a za písemnou verzi navrhuji hodnocení C.