Katedra bohemistiky
Posudek na magisterskou diplomovou práci 

Autor: Bc. Gabriela Šinclová

Studijní obor: česká filologie – anglická filologie

Název práce (česky/anglicky): Florální metaforika v barokní homiletice / Floral Metaphors in Baroque Homiletics

Vedoucí práce: Mgr. Jana Kolářová, Ph.D.

Hodnotící kritéria | Hodnocení
| | 1,0–4
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce | A
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie | A
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy | B
Interpretace a argumentace | B
Sekundární literatura, tvůrčí přístup, schopnost kritického komentáře | B
Struktura práce, výstavba textu, prostředky odborného funkčního stylu, dodržení ortografické a gramatické normy | A
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací | A
Výsledný průměr | B

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

B (výborně minus)

Další poznámky k práci, kritické připomínky:

Gabriela Šinclová se ve své práci rozhodla zmapovat způsoby užití florální metaforiky v korpusu barokních kazatelských textů. Práce je založena na analýze metafor v šestnácti česky psaných katolických postilách, které byly vydány v rozmezí let 1618–1753. Práce je logicky a přehledně strukturována: diplomantka nejprve stručně charakterizuje žánr kázání a jeho dva typy, které se rozvinuly v evropském baroku. Takzvaná konceptuální homiletika, jejímž typickým rysem je bohatost lexika a hojné užití symboliky a básnických prostředků, našla v českém prostředí odezvu a většina analyzovaných postil je více či méně konceptem ovlivněna (výjimkou je dílo Antonína Koniáše; ke konceptualitě však příliš neinklinoval ani Jan Kleklar, Matěj Václav Šteyer či Michal Pellizotti). Gabriela Šinclová dále účelně zařadila do práce i krátké medailony jednotlivých autorů, které poskytují představu mj. o generaci, k níž pisatelé patřili, nebo o jejich řádové příslušnosti. Zmiňuje zde také, s kterým dílem a vydáním bude dále pracovat. Analytická část práce je členěna podle jednotlivých rostlinných motivů počínaje nejoblíbenější lilií a růží, přes dřeviny (kde se pracuje i s generickým označením strom a kterých je nakonec větší počet než rostlin), až po obilniny (zvlášť pojednáno též o zrnu, klasech a plevách). Jako poslední jsou uvedeny „nežádoucí rostliny“, tedy bodláčí, trní, koukol, kopřiva a pelyněk. Diplomantka vždy objasní symbolický význam rostliny / dřeviny a uvede příklady jejího užití v postilách; nezapomíná na vazbu na biblický pretext, zajímavější pasáže dokládá citacemi. 
Kultivovaně a stylisticky dobře napsaná práce je uzavřena poměrně lakonicky; kromě pečlivého zmapování a popsání materiálu (jež jistě zaslouží ocenění) představuje asi nejdůležitější zjištění fakt, že největší počet florální metaforiky obsahují postily konceptuálních kazatelů; výjimkou je Michal Pellizotti, jenž ji hojně užívá, ač koncept nepřijal. To je však závěr vcelku očekávaný; nelze se ubránit dojmu, že ačkoli bylo téma práce vymezené poměrně úzce, přece jen mohlo být vytěženo více (způsob zpracování i psaní ukazuje, že Gabriela Šinclová má rozhodně větší potenciál). Některé otázky, jež by si diplomantka mohla položit a svůj záběr tak rozšířit: je způsob užití florální metaforiky nějak spojen s řádovou příslušností či spiritualitou kazatele? Dochází k nějakým změnám v užívání rostlinných metafor v čase? (Analyzované postily přitom zahrnují celé období baroka, takže tento potenciál je nevyužit.) Korpus postil by bylo také vhodné doplnit některými jednotlivě pronesenými kazatelskými promluvami, které využívají florální symboliku; jedná se zejména o kázání věnovaná Janu Nepomuckému spojovanému s růží, leknínem, stulíkem a dalšími rostlinami (viz např. edice Medotekoucí sláva na hůře Libanu, 1995 nebo Nádoba zapálená, 2000, z níž viz zejména florálně neobyčejně bohaté kázání cisterciáka Matěje Bartyse Růže nad potoky vod vsazená, bílá i červená). 
Práci Gabriely Šinclové doporučuji k obhajobě a její písemnou podobu navrhuji hodnotit stupněm B. 

Datum a podpis vedoucího MDP:

Mgr. Jana Kolářová, Ph.D.

Prostějov, 26. 5. 2018