Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou diplomovou práci 

Autor: Jana Hřivnáčová	

Studijní obor: Česká filologie se zaměřením na editorskou práci ve sdělovacích prostředcích

Název práce (česky/anglicky): Motiv čekání na transport ve vybraných dílech české literatury / anglický název neuveden

Vedoucí práce: Mgr. Lenka Krausová

Oponent: Mgr. Zuzana Zemanová

Hodnotící kritéria | Hodnocení
| | 1,0–4
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce | 2
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie | 1,7
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy | 1,3
Interpretace a argumentace | 1,7
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře | 2,0
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy | 3,3
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací | 1,3
Výsledný průměr | 1,9

Pozn.: Pro hodnocení se používá tzv. jemná známková stupnice, tedy: 1,0 – 1,3 – 1,7 – 2,0 – 2,3 – 2,7 – 3,0 – 3,3 – 4.

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

Jana Hřivnáčová se ve své bakalářské práci zaměřuje na jeden z nejčastějších prvků přítomných v prózách s tematikou holocaustu, a sice na motiv čekání na transport. Jako materiál k analýze si vybrala román Život s hvězdou Jiřího Weila, Fuksova Pana Theodora Mundstocka a povídku Návrat Arnošta Lustiga.
 Rozboru textů předchází relativně obsáhlé obecné pojednání, v němž se autorka pokouší přiblížit kontext doby druhé světové války a následně způsoby ztvárnění této látky v české literatuře. Zařazení tématu práce do souvislostí je bezpochyby užitečné, diplomantka však uvádí fakta, která s problematikou nijak nesouvisí, a celková koncepce této kapitoly je dosti neujasněná. Na několika místech se navíc objevují neobratné a zjednodušující formulace, které mohou vést k dezinterpretacím, ojediněle i vysloveně chybné údaje (např. záměna spisovatele Františka Kafky za Franze Kafku, s. 11, ztotožnění Voskovce, Wericha, Ježka a Čapka s židovskými autory, s. 12). 
Teprve přibližně ve třetině práce pisatelka přechází k analýze výše uvedených děl s důrazem na klíčový motiv. Ve všech třech případech jsou protagonisty Židé, jichž se realita transportu do koncentračního tábora bezprostředně dotýká. Diplomantka si všímá okamžiku, kdy jsou postavy s touto hrozbou poprvé konfrontovány, sleduje, jakým způsobem na ni reagují a jak se jejich postoj k ní postupně proměňuje. Různá pojetí problému transportu pak v závěru shrnuje a porovnává, identifikuje shody a rozdíly mezi nimi.
V této, tedy stěžejní části práce projevuje studentka velmi dobrou schopnost samostatného uvažování, nastolování a zodpovídání otázek, jež analyzovaný text vyvolává. Nezůstává přitom jen na povrchu textu, ale snaží se odkrýt i jeho metaforické roviny. Zabývá se také např. užitou symbolikou (barvy, motiv smíchu, lodi atd. – diplomantka hovoří o „symbolech“, na některých místech by však bylo vhodnější užít pojmu metafora). Bohužel jen velmi omezeně pisatelka přihlíží ke kritickým ohlasům uvedených děl (které přitom byly velmi četné), a to přesto, že je schopna se sekundární literaturou pracovat funkčně a nebojí se vyjádření polemického názoru. 
Při případném dalším využití tématu např. pro magisterskou diplomovou práci doporučuji rozšířit a prohloubit část zabývající se interpretací konkrétních děl a naopak výrazně zestručnit obecně zaměřené úvodní kapitoly.
Práci doporučuji k obhajobě a navrhuji hodnotit stupněm 2 – velmi dobře.

Datum a podpis oponenta: