Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou diplomovou práci 

Autor:			Barbora Šromová

Studijní obor:	Česká filologie – Ruská filologie

Název práce (česky/anglicky):
Etymologické přístupy v české a ruské badatelské tradici
Etymological Approaches in Czech and Russian Scholarly Tradition

Oponent: 		Mgr. Josef Línek, Ph.D.

Hodnotící kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	D	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	D	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	D	
Interpretace a argumentace	D	
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře	D	
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy	D	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	B	
Výsledný průměr	D	

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

Práci doporučuji k ústní obhajobě a předběžně navrhuji, aby byla hodnocena klasifikačním stupněm D.

Náměty pro obhajobu:

1. V čem spatřujete hlavní rozdíly mezi Rejzkovým slovníkem a staršími českými etymologickými slovníky?

2. Je v Černychově slovníku možné vysledovat ideologické vlivy v etymologických interpretacích?

3. Proč u ruského výrazu „lavsan“ (s. 9) není uveden český překlad?

Další poznámky k práci, kritické připomínky:

     Obsah předkládané práce jen málo koresponduje s jejím titulem. Diplomantka sice v nerozsáhlém úvodu (Úvod, s. 5) oznamuje svůj záměr věnovat se v praktické části práce (3. kapitola, s. 16-38) etymologické analýze vybrané skupiny česko-ruských homonym a paronym (zrádných slov), bylo ale chybou na komparaci etymologických slovníků, českého Rejzkova a ruského Černychova, do takové míry rezignovat. Jedinými ucelenými částmi práce, z nichž lze do jisté míry vysledovat rozdíly mezi oběma slovníky, jsou podkapitoly 2.1, 2.2 a 2.3, které navíc měly být sdruženy do samostatné kapitoly; oddíl 2 Etymologie (od s. 6) definuje etymologii jako jazykovědnou disciplínu a s výše uvedenými podkapitolami úzce nesouvisí.
     Ve 3. kapitole práce („Zrádní přátelé“ česko-ruského a rusko-českého překladatele, od s. 16) diplomatka s pomocí sledovaných slovníků a další literatury (zejména SJS a Etymologického slovníku jazyka staroslověnského) podává etymologický výklad o vybraných zrádných slovech. Oddíly této kapitoly však neregistrují rozdíly ve zpracování příslušných hesel v Rejzkově a Černychově slovníku soustavně a mnohdy na srovnání zcela rezignují. Uvádí-li diplomandka vedle ukázek z češtiny a ruštiny doklady z dalších slovanských či neslovanských jazyků, často není zřejmé, ze kterého zdroje pocházejí. Oddíly 3.2 až 3.13 práce jsou tedy jen pokusy o objasnění geneze odlišností mezi českými a ruskými slovy, která mnohdy v minulosti měla shodný či blízký význam, ale v současnosti se přes výrazovou podobnost svými sémantickými poli liší.
     Po formální stránce je práce na dobré úrovni, v této souvislosti mám jen několik poznámek. Značení podkapitol v Obsahu (s. 4) i jinde v práci by nemělo být uzavřeno tečkou (tedy například oddíl 2.1, nikoli 2.1.). Jediná reprodukovaná ukázka hesla z Rejzkova slovníku je bohužel jen málo čitelná (s. 13). Jazyk práce je vcelku bezchybný (až na ojedinělé interpunkční či jiné chyby, např. na s. 16 a 17). Ve druhé kapitole práce, v níž se hojně cituje z literatury, se v diplomantčiných částech textu občas objevují formulační neobratnosti – např. věta „Nedostatky… předchází.“
Výběr sekundární literatury je pro potřeby bakalářské práce snad postačující, postrádám v něm ale nějakou recenzi či jinou reflexi Černychova slovníku. Bylo třeba označit, že jména uváděná v seznamu literatury u staroslověnských slovníků, jsou jména editorů.

Datum a podpis oponenta BDP:

14. 08. 2014 						Mgr. Josef Línek, Ph.D.