Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou diplomovou práci

Autor: Kateřina Bínová

Studijní obor: Česká filologie se zaměřením na editorskou práci ve sdělovacích prostředcích
Název práce (česky/anglicky): Fenomén BookTube & Bookstagram jako marketingový nástroj v rámci knižního trhu 
Oponent: Mgr. Lenka Pořízková, Ph.D.

Hodnotící kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	1,0	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	1,0	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	1,0	
Interpretace a argumentace	1,3	
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře	1,0	
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy	2,0	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	1,0	
Výsledný průměr	1,185	

Pozn.: Pro hodnocení se používá tzv. jemná známková stupnice, tedy: 1,0 – 1,3 – 1,7 – 2,0 – 2,3 – 2,7 – 3,0 – 3,3 – 4.

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně: A-B

Během mého působení na katedře jsem vedla nebo oponovala několik prací zaměřených na knižní marketing a většinou se jednalo o větší či menší fiasko; studenti zápasili s nedostatkem dat, neochotou aktérů knižního trhu vyzrazovat své know-how, k tomu se přidaly problémy metodologické, kdy nebylo jasné, co přesně má být zkoumáno, jak a proč, studenti-bohemisté nebyli schopní adekvátně interpretovat kvantitativní data atd. Bakalářská práce Kateřiny Bínové je pro mne velkým a milým překvapením, neboť si se všemi jmenovanými nástrahami poměrně suverénně poradila a zrealizovala výzkum, který má hlavu a patu, je logicky a promyšleně strukturovaný, věcně a srozumitelně vyhodnocený, neutápí se v naivních domněnkách, ale pracuje s jasně definovanými předpoklady, přináší zajímavá zjištění, aniž by se uchyloval k dezinterpretacím a nadhodnocování faktů. Poměr úvodních kapitol a vlastního výzkumu je optimálně nastaven, diplomantka neztrácí čas ničím nepodstatným, se sekundární literaturou pracuje uváženě a vybírá z ní jen to relevantní. Oceňuji, že do výzkumu zahrnula i zahraniční influencery. 
Abych jen nechválila – práce přeci jen má jistou slabinu, a tou je formální jazyková stránka, na níž se pravděpodobně podepsal spěch při finalizaci textu. Je zde poměrně dost překlepů, chyb v interpunkci, ale hlavně syntaktických a stylistických nešvarů (např. chybných vazeb) apod. 

Několik příkladů z všechny:
„Vnímám nároky na své výstupy jako snadné nebo náročné.“ – nároky nemohou být snadné, snadné je jedině jim vyhovět

 
„Jeden respondent uvedl, že nevyžadují po knižních influencerech žádné formální požadavky.“ – nevyžadují požadavky?

„je tedy velmi individuální, kolik knih měsíčně každý měsíc obdrží“

Nechávám otevřené, zda tento handicap může vést ke snížení známky na B.

Druhý problém spatřuji ve způsobu vyhodnocování dat, kdy jsou nám prezentovány absolutní hodnoty (počet odpovědí), ale nikoli jejich procentuální zastoupení, resp. podíl na celku. Tím dochází k zavádějícím formulacím. Podrobnější námitky uvádím níže jako náměty pro obhajobu.

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

Uvádíte: „Jako odvrácenou stranou procesu propagace knih skrze knižní influencery můžeme chápat minimálně jednu skutečnosti. Booktubeři/bookstagrammeři se ve svých příspěvcích věnují téměř výlučně knižním novinkám. Brekelmans (2017) na tuto skutečnost poukazuje a domnívá se, že důvodem, proč nově vydávaná kniha přiláká pozornost knižních influencerů, je fakt, že ve většině případů má daný knižní titul před vydáním finančně náročnou propagaci. Tudíž může docházet k tomu, že se marketingový nástroj v podobě influencer marketingu soustřeďuje pouze na knihy vydávané velkými nakladatelskými domy a z tohoto schématu vylučuje např. knihy od menších nakladatelů či knihy z antikvariátů (Ibid.).“  
– Není spojení s velkými nakl. domy typické pro každý knižní marketing, nejen influencer marketing? Většinou jen velká nakl. disponují rozvinutými a nákladnými marketingovými strategiemi. A není pravým důvodem, proč influenceři sahají po novinkách, prostě to, že jsou „nové“, v řeči internetové generace „trendy“ či „in“? Jsou součástí aktuálních mód a dobových preferencí. Navíc nové produkty se přeci z principu propagují spíše než staré. 

„Dopad zapojení influencerů do marketingové strategie nakladatelství není možné změřit minimálně ze dvou důvodů. Prvním důvodem je, že influencer marketing je součástí celého marketingového mixu, spolupráci s booktubery a bookstagrammery proto nelze z celku vydělit. Druhým důvodem je, že distribuce titulů není pouze v režii daného nakladatelství, ale v distribučním procesu figuruje také třetí strana – knihkupci.“ 
– Není tohle opět problém „měření“ dopadu jakéhokoli knižního marketingu? Vždycky totiž propagujeme zcela jiný produkt (unikátní knihu) s naprosto nepředvídatelnou odezvou a lze jen těžko říci, jak by její prodej vypadal bez marketingové podpory. 

Graf 8 a 9 – Nechápu smysl těch rozpětí. O čem mají tato čísla vypovídat? Jedná se o odhady od jednotlivých respondentů, kteří použili každý jiné hranice rozpětí? Takhle vizualizované je to velmi zavádějící, neboť jednotlivé varianty věku se překrývají.

Graf 11 a 12 – Proč nejsou varianty odpovědí stejně seřazeny, aby se daly porovnat? A nebylo by vhodné vyjádřit varianty příspěvků procentuálním podílem uvnitř spektra českých a uvnitř spektra zahraničních? Protože absolutní hodnoty jsou opět zavádějící.

Podobný problém i v dalších interpretacích dat, např:
„V případě českých i zahraničních influencerů převažuje spolupráce s velkými nakladatelstvími (v České republice Euromedia Group a Albatros Media, v zahraničí Penguin, Harper Collins či Macmillan), nicméně bylo zaznamenáno nespočet spoluprací s menšími či nezávislými nakladatelstvími.“ – Tohle samo o sobě nemá žádnou výpovědní hodnotu, pokud neporovnáte procentuální zastoupení „velkých“ nakladatelů mezi spolupracovníky influencerů a procentuální zastoupení těchto nakl. na trhu. Resp. ještě lépe by bylo porovnat podíl produkce daných nakladatelů na trhu a podíl produkcě týchž nakl. v činnosti influencerů.

Datum a podpis vedoucího práce:

Hodnocení průběhu obhajoby (prezentace, odpovědi na otázky a připomínky z posudků, diskuse v plénu) – návrh klasifikačního stupně:

Výsledné hodnocení – klasifikační stupeň:

Datum a podpis vedoucího komise pro obhajoby BDP: