POSUDEK MAGISTERSKÉ DIPLOMOVÉ PRÁCE

Autorka: 	Jana Kuběnová
Název: 	Církevněslovanský překlad Nikodémova apokryfního evangelia a jeho vztah k latinské předloze

	Jádrem práce je detailní filologická analýza církevněslovanského textu, která má potvrdit jeho český původ. Autorka ho srovnává s latinským zněním a s relevantními csl. i staročeskými památkami, které obsahují stejné citáty či parafráze kanonických evangelií. Prokazuje přitom bezpečnou orientaci ve zkoumaných textech i v odborné literatuře, výtečnou znalost církevní slovanštiny i latiny, schopnost precizního odborného vyjadřování a kritickou opatrnost při formulaci závěrů: jedním z nich je potvrzená morfologická i lexikální příbuznost sledovaných csl. překladů; další konstatování, že znalost cyrilometodějského překladu evangelií se projevila v prvních staročeských biblích (s. 67), je problém samostatný, ale i k němu autorka shromáždila významné doklady. Za pozornost stojí také závěr na s. 58, že lat. předloha nezpůsobila v csl. překladu vyšší výskyt kalků a výpůjček z latiny. Práce je příspěvkem k širšímu poznání překladatelské techniky a strategie. Autorka prezentovala její část (rozbor lexika) ve fakultním kole soutěže Student a věda a získala třetí místo.
	Zásadní výhrady k obsahu nemám, vyslovím jenom několik otázek a námětů k diskusi.
	S. 17: v latinském znění je (na první pohled) nekongruentní vazba Si tu est rex Iudaeorum, libera te ipsum. Podobně na s. 53: Si tu est Christus, libera te et nos. Není to omyl? Nevznikl kontaminací s podobnou větou, kde je 3. osoba bezproblémová: Si filius Dei est, descendat de cruce? 2. osoba v csl. překladu (ašte syn božii jesi...), zřejmě nebude svévolná inovace.
	S. 16 – 17: lat. osobní jméno Gestas zřejmě mělo csl. nominativ Gesta, ale tento tvar je ve zkoumaném textu uveden jako akuzativ; dá se upřesnit morfologická adaptace tohoto jména v csl.?
	S. 43: jak si autorka vysvětluje v daném kontextu (i drugyi že eter reče vskoča k knezju da slovo reku) tvar 1. osoby? Lat. znění má ut verbum diceret.
	S. 62: shoda csl. i stč. překladu evangelní věty hodie mecum eris in paradiso (shoda syntaktická i slovosledná) je zřejmě způsobena už jednoznačností a průhledností formulace v předloze (vzájemný vliv csl. a stč. rukopisů se tu nemusel projevit);
	S. 64: doporučuji přesněji formulovat výklad o překladu ignosce illis = ne postavi im sego za grěch; jde prostě o multiverbizované vyjádření, možná inspirované podobnou větou ze Skutků apoštolů (v moderním překladu nepřičítej jim tento hřích). Sloveso postavi a následující slova im sego za grěch tu patří neoddělitelně k sobě.
	S. 59n.: v této části doporučuji uvádět také předlohu citovaných stč. evangeliářů, tedy Vulgátu, i když rozdíly asi nebudou zásadní. A vůbec u zmíněných vlivů csl. a stč. biblického překladu by bylo vhodné navázat na práce V. Kyase k této otázce (chybí v seznamu literatury).

	Drobnější připomínky k výkladu:
	S. 14: „subst. ijudei /.../ se v námi excerpovaném materiálu také nachází“ – doporučuji ihned uvést, kde;
	S. 21: není porušena lat. věta quia omnes beatum Symeonem? Sloveso věm v csl. překladu jistě není náhodou;
	S. 63: v poznámce 44 doporučuji uvést stranu v citované edici.

	V textu práce poněkud ruší překlepy a chyby v interpunkci; vyznačil jsem je ve strojopisu na s. 5–8, 10, 17, 23, 42, 48, 59–61, 63, 64, 67,

	Práci Jany Kuběnové o csl. překladu Nikodémova evangelia doporučuji k obhajobě. Navrhuji hodnocení „výborně“.

Olomouc 5. 5. 2011                                            	doc. PhDr. Karel Komárek, Ph.D.,
	oponent.