Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou diplomovou práci 

Autor: 	Barbora Albrechtová 

Studijní obor: Česká filologie se zaměřením na editorskou činnost ve sdělovacích prostředcích

Název práce (česky/anglicky): Funkce titulků v on-line žurnalistice (Citizen journalism, blogs and means of objectivity, expresivity a persvaze)

Vedoucí práce: Mgr. Vladimír P. Polách, M.Phil.

Hodnotící kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	1,7	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	1,0	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	1,3	
Interpretace a argumentace	1,3	
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře	1,0	
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy	1	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	1,3	
Výsledný průměr	1,23	

Pozn.: Pro hodnocení se používá tzv. jemná známková stupnice, tedy: 1,0 – 1,3 – 1,7 – 2,0 – 2,3 – 2,7 – 3,0 – 3,3 – 4.

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

Začněme negativy. Název práce ne zcela odpovídá jejímu obsahu a smyslu. Autorka se nezabývá ani tak funkcemi titulků, ale otázkou, zda a jak jazykové zpracování titulku v online žurnalistice ovlivňuje čtenost příslušných článků.
V analýze také chybí – nebylo to ale v zadání práce – aspoň krátká a přesnější reflexe vztahu mezi obsahem a tématem titulku a příslušného článku a jeho vstřícností vůči čtenáři, i když je několikrát napsáno a zdůrazněno, že články např. z ekonomické rubriky pravděpodobně automaticky přitahují méně čtenářů než články z rubriky „Krimi“. 
V závěru práce se zdá, jakoby se autorka někdy bála radikálních řešení a závěrů, jednoznačnosti. Nebo, což je druhá možnost, jednoznačné výsledky analyzovaný materiál nenabízí. Bylo by dobré uzavřít práci s tím, zda, že a jak ovlivňují vybrané specifické jazykové prostředky čtenost článků. (Případně samozřejmě tím, že to doložit nelze na jiné úrovni než obecné.) Otázkou, u které autorka de facto své hledání začala, byla tzv. bulvarizace české žurnalistiky. Ve finále se sice tématu dotkla (Aktuálně.cz je označeno jako více bulvarizující než Novinky.cz), ale možná jej mohla rozpracovat více. 

Práce na druhou stranu přináší množství unikátních výsledků i dat a je vhodné je zde zdůraznit. Data o tzv. čtenosti článků internetových médií patří mezi utajovaná data všech mediálních institucí a je obdivuhodné, že se autorce podařilo je získat a redakce přemluvit ke spolupráci. Stejně tak je nutné ocenit fakt, že se slečna Albrechtová dokázala dostat k interním pravidlům pro vytváření titulků a že spolupracovala s nejpovolanějšími lidmi v oblasti zkoumání, šéfeditorkou Novinek.cz a šéfredaktorem Aktuálně.cz. Taktéž experiment s jazykovou výstavbou titulků a přímým vlivem na čtenost (kap. 4.3, s. 39) je unikátní a stál by za další zopakování a rozpracování (které by ovšem pravděpodobně narazilo na obrovské praktické problémy). Zcela zapadl také fakt, že autorce se podařilo zjistit, jakým způsobem se vybrané články z Novinek.cz objevují na stránce Seznam.cz, což zásadně zvyšuje jejich čtenost (s. 10). 
Při definici teoretického východiska, tj. popisu a vymezení zkoumaných specifických jazykových prostředků, projevila autorka orientaci v literatuře z oblasti lexikologie a stylistiky včetně nejnovější (Junková 2010), přičemž výkladovou část nepřetížila a vhodně využila poznámkového aparátu. 

Práce je napsána přehledně, s malým množstvím drobných chyb. Škoda jen trochu většího počtu chyb a nejasností v poznámkách pod čarou (kde jakoby zásadní otázkou bylo, zda se na konci vět píše čárka, či nikoliv). 

Práci navrhuji o obhajobě se známkou výborně. 

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

1.	Téma bulvarizace. Je na základě dostupného analyzovaného materiálů možné říci, že česká žurnalistika se bulvarizuje? Jaké trendy, vyčísleno kvantitativně, je možné vysledovat?
2.	Good news vs. bad news. Autorka vzpomíná otázku tzv. valence zpravodajství (s. 22, včetně poznámek pod čarou). Je na základě analyzovaného materiálu možné říct, jak valence zpráv ovlivňuje čtenost zpráv? 

Další poznámky k práci, kritické připomínky:

Datum a podpis vedoucího práce:

Hodnocení průběhu obhajoby (prezentace, odpovědi na otázky a připomínky z posudků, diskuse v plénu) – návrh klasifikačního stupně:

Výsledné hodnocení –klasifikační stupeň:

Datum a podpis vedoucího komise pro obhajoby BDP: