Katedra bohemistiky
Posudek na magisterskou diplomovou práci 

Autor: Bc. Lucie Hartmannová

Studijní obor: Česká filologie – Mediální studia

Název práce (česky/anglicky): Mediální obraz Petry Soukupové / The media image of Petra Soukupová

Vedoucí práce: doc. Mgr. Erik Gilk, Ph.D.

Hodnotící kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry/výsledky práce	1,7	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	1,7	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	2,0	
Interpretace a argumentace	2,0	
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře	1,3	
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy	1,3	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	1,3	
Výsledný průměr	1,61	

Pozn.: Pro hodnocení se používá tzv. jemná známková stupnice, tedy: 1,0 – 1,3 – 1,7 – 2,0 – 2,3 – 2,7 – 3,0 – 3,3 – 4.

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

B

Náměty pro obhajobu:

1. Je v něčem mediální obraz Petry Soukupové oproti jiným současným literátům specifický, výjimečný?

2. Kterou prózu Petry Soukupové považujete za umělecky nejzdařilejší a z jakého důvodu?

3. Reflektují podle Vás kritické hlasy uměleckou úroveň jednotlivých autorčiných knih, anebo vnímáte u některého z titulů jistou diskrepanci mezi Vaším názorem a většinovou kritikou?

Další poznámky k práci, kritické připomínky:
Bc. Lucie Hartmannová ve své diplomové práci vzácně využívá obou studijních oborů, české filologie a mediálních studií. Po vzoru uznávané monografie Andrey Králíkové Autorské tváře v knižních zrcadlech (2015) – aniž by z ní ovšem „opisovala“ – nastiňuje konstrukci mediálního obrazu jedné z nejznámějších a nejprodávanějších prozaiček současnosti Petry Soukupové.
Diplomantka si v úvodu stanovila jasné výzkumné otázky (totiž „zjistit, jakými prostředky je formován Soukupové autorský obraz a jak se na něm podílí nakladatelská politika“ – s. 7), na které se snaží svou prací podat neméně zřetelnou odpověď. To jí pomáhá koncentrovat se na věcnou podstatu a neodbíhat ve výkladu k podružnostem. 
V první části se věnuje krátce roli médií v soudobé společnosti a jejich vlivu na recepci umělecké literatury, obzvláště se pak soustředí na koncepci paratextů Gerarda Genetta, s níž následně funkčně nakládá při vlastní analýze. V ústřední části se soustředí na mediální a kritický ohlas Soukupové čtyř prvních próz pro dospělé: K moři (2007), Zmizet (2009), Marta v roce vetřelce (2011) a Pod sněhem (2015). Nejnovější román Nejlepší pro všechny (2017) nemohl být zpracován z důvodu absence časové distance; vyšel těsně před loňskými Vánocemi. Při analýze jednotlivých titulů diplomantka v podstatě využívá analogického postupu s tím, že u oceněných děl si všímá rovněž vlivu literárních cen na autorčin mediální obraz, zamýšlí se kupř. nad dedikací a souvislostí mezi filmovým scénářem a uměleckým textem. Nejvíce se přirozeně soustředí na ohlas v médiích a na kritickou recepci, která jej do značné míry určuje. 
V závěru Lucie konstatuje, že jakkoliv Soukupová „nesouzní s rolí veřejného spisovatele, byla jedním z porotců Ceny Knižního klubu v roce 2017, účastní se knižních veletrhů i autorských čtení. Všechny tyto aktivity jsou nedílnou součástí současného literárního provozu, jenž jde ruku v ruce s mediálním obrazem autorky.“ (s. 64) Domnívám se, že právě tato diskrepance je pro prozaičku příznačná, a diplomantce se ji podařilo přesvědčivě prokázat.  
Diplomová práce je psána velmi kultivovaným jazykem, styl je na slušné odborné úrovni, práce prošla pečlivou závěrečnou redakcí. 

Datum a podpis vedoucího práce:
8. ledna 2018

Hodnocení průběhu obhajoby (prezentace, odpovědi na otázky a připomínky z posudků, diskuse v plénu) – návrh klasifikačního stupně:

Výsledné hodnocení – klasifikační stupeň:

Datum a podpis vedoucího komise pro obhajoby MDP: