Posudek oponenta diplomové práce
Diplomantka: Miroslava Jaššová 
Téma diplomové práce: Aktuálne problémy práva zhromažďovacieho v Českej republike a na Slovensku
Rok obhajoby práce: 2011  
Oponent diplomové práce: JUDr. Michal Bartoň, Ph.D.

Autorka si ke své práci zvolila téma týkající se aktuálních problémy shromažďovacího práva v ČR a SR. Práce má tak částečně srovnávací charakter, což se zdá být dobrou volbou s ohledem na to, že mezinárodně-právní úprava svobody shromažďování je pro oba státy totožná, ústavní úprava taktéž  (čl. 19 Listiny a čl. 28 Ústavy SR), a z velké části též úprava zákonná, pocházející ještě z dob československé federace.
	Z hlediska systematiky práce lze ocenit logickou strukturu práce, chronologii a návaznost jednotlivých kapitol. Autorka nejprve stručně přibližuje historii shromažďovacího práva ve srovnávaných zemích, poté stručně sumarizuje prameny právní úpravy vycházející s výše naznačených mezinárodních, ústavních a zákonných zdrojů (u pramenů mohla být taktéž stručná zmínka o Listině základních práv EU). Poté se postupně věnuje jednotlivým institutům shromažďovacího práva, které ve srovnávací perspektivě rozebírá. Není však zcela zřejmé, na základě jakého kritéria dochází k rozdělení textu do kapitoly 5. a 6., kdy autorka rozebírá „aktuální problémy“ a následně „další aktuální problémy“. Zároveň autorka postupně upozorňuje jak na rozdíly v právní úpravě (novelizace původně společného zákona z roku 1990), tak soudní výklad.
	Z obsahového hlediska nemám k práci zásadní výhrady, autorka shromáždila relevantní literaturu i judikaturu k dané problematice. Nejasnosti jsou pouze výjimečné (co znamená „ustálená legálnost“? – s. 28). 
	Práci s prameny lze hodnotit v zásadě pozitivně, autorka korektně odkazuje na použitou literaturu i předpisy. V poznámkách pod čarou i v závěrečném seznamu právních předpisů však autorka mechanicky ze Směrnice o psaní písemných prací na PF UP přebírá též návětí, které do seznamu nepatří („ - aktuální znění:“ či „ - historická verze:“ ). Možná by stálo za to taktéž více přiblížit rozhodovací praxi ESLP, zvláště pokud autorka v závěru (s. 55) judikaturu ESLP přímo hodnotí („rozhodovací praxe ESLP je čím dál víc liberálnější“), aniž by pro takové hodnocení byl v práci nějaký argumentační základ. Autorka totiž zmiňuje v práci pouze jedno rozhodnutí ESLP (pozn. č. 14), navíc cituje ne zcela lege artis - není zcela jasný použitý pramen („No. 139“ ?). 
Překlepy se v práci objevují jen výjimečně, ačkoli některé bohužel bijí do očí (zejm. „Křyšťálová noc“ na s. 50, „nehorších“ místo „neskorších“ v pozn. č. 47). 
K některým otázkám nyní konkrétněji:
1)	na s. 18 autorka nejprve uvádí, že Ústavě SR byla přiznána „nadústavní síla“ ve vztahu Listině, načež však zmiňuje pravidlo lex posterior uplatňované ÚS SR (bylo by vhodné rozpor blíže vysvětlit),
2)	na s. 21 autorka zmiňuje omezení shromáždění v okolí Parlamentu a správně konstatuje absenci „nezbytnosti“ této formy omezení; zde by však bylo systematicky vhodné zmínit taktéž podobnou úpravu pokud jde o shromáždění v okolí Ústavního soudu, ačkoli nejde přímo o omezení dané shromažďovacím zákonem, 
3)	na s. 22 autorka uvádí, že UZB „novelizuje“ čl. 19 Listiny, což není zcela přesné; je vhodné to vysvětlit,
4)	na s. 23 při výkladu pojmu „občan“ použitém v zákonné úpravě chybí zmínka o důležitém výkladovém ustanovení čl. 42 odst. 3 Listiny,
5)	v pozn. č. 53 – není nutno citovat odborný článek, když jde pouze o přiblížení ústavní úpravy (vše lze tedy dohledat a dovodit z čl. 19 Listiny).

Pro účely obhajoby by bylo vhodné přiblížit, jaký je názor autorky na tyto aktuální problémy shromažďovacího práva, kterým se v práci autorka nevěnuje:
1) možnou kolizi oznámeného shromáždění a shromáždění pořádaným církví nebo náboženskou společností, které nemusí být dle zákona oznámeno (např. případy, kdy se do cesty ohlášeného pochodu tzv. „extremistů“ postaví neoznámené shromáždění pořádané některou církví a například začne probíhat mše),
2)  možnou kolizi oznámeného shromáždění (např. mítinku politické strany) a jiných aktivit, které nepodléhají shromažďovacímu zákonu a které se uskutečňují ve shodném prostoru již před oznámením shromáždění (např. stánkový prodej na vánočních trzích spojený s hudební produkcí).

Závěr:
Práci doporučuji k ústní obhajobě a navrhuji hodnocení velmi dobře.  

V Olomouci dne 17. 5. 2011			
								JUDr. Michal Bartoň, Ph.D.