Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou diplomovou práci 

Autor: Renata Hrubá

Studijní obor: Česká filologie se zaměřením na editorskou praxi ve sdělovacích prostředcích 

Název práce (česky/anglicky): Analýza Škvoreckého povídkového souboru Sedmiramenný svícen / Anglický název chybí! 

Vedoucí práce: Mgr. Erik Gilk, Ph. D.

Hodnotící kritéria | Hodnocení
| | 1,0–4
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce | 1,7
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie | 2,7
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy | 2,3
Interpretace a argumentace | 2,3
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře | 2,7
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy | 2,7
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací | 1,3
Výsledný průměr | 2,24

Pozn.: Pro hodnocení se používá tzv. jemná známková stupnice, tedy: 1,0 – 1,3 – 1,7 – 2,0 – 2,3 – 2,7 – 3,0 – 3,3 – 4.

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

Velmi dobře

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

1. Jaké místo zaujímá v kontextu Škvoreckého rozsáhlého díla soubor Sedmiramenný svícen?

2. Jedná se o jediný komponovaný cyklus povídek, který Škvorecký napsal?  

3.

Další poznámky k práci, kritické připomínky:
Bakalářská diplomová práce Renaty Hrubé je, jak již název napovídá, zaměřena na interpretaci pozoruhodného povídkového souboru Josefa Škvoreckého z roku 1964. Za zmínku stojí především svébytná kompozice souboru, jíž se ostatně diplomandka zabývá hned v první kapitole a podnětně zde využívá genologického bádání Martina Pilaře. Přesto se domnívám, že vzájemným souvislostem obou dějových pásem (tj. dialogu Dannyho s Rebekkou ze začátku padesátých let a vložených povídek situovaných do doby druhé světové války) mohlo být věnováno mnohem více prostoru. A to především konfrontaci obou časových rovin a odlišného prožívání protektorátních let obou protagonistů, jež souvisí s jejich odlišnou národnostní příslušností a výrazně se podílí na tragičnosti Rebečina osudu. 
V kapitole o charakteristice postav diplomandka v podstatě irelevantně shledává podobnosti literárních postav s jejich reálnými protějšky. Snaha nalézt inspiraci pro jednotlivé entity fikčního světa v našem aktuálním světě je patrná ve všech kapitolách, nejrozsáhlejší z nich ostatně nese název „Autorská inspirace“. Dokládá to ostatně i obrazová příloha, jež se může vzhledem k proklamovanému analytickému charakteru práce jevit jako poněkud nesmyslná. V próze je samozřejmě jistá míra autobiografičnosti patrná, jak také jinak u Škvoreckého, ale přílišné lpění na ní může poněkud znehodnocovat uměleckou hodnotu vlastního prozaického díla. 
V některých pasážích se autorka neubránila popisnosti, v jiných částech jde o kvalitní analýzu, zvláště invenční je diplomandčina interpretace dějového vyvrcholení celé sbírky, stejně jako jejího názvu jako „pamětní svíce“ za oběti holocaustu.

Datum a podpis vedoucího práce:
V Lublani 19. května 2011

Hodnocení průběhu obhajoby (prezentace, odpovědi na otázky a připomínky z posudků, diskuse v plénu) – návrh klasifikačního stupně:

Výsledné hodnocení –klasifikační stupeň:

Datum a podpis vedoucího komise pro obhajoby BDP: