Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou diplomovou práci

Autorka: Michaela Kopečková

Studijní obor: česká filologie

Název práce (česky/anglicky): Analýza mluvených projevů moderátorů televizních novin (Nova, Prima, ČT) / Analysis of spoken utterance of TV News presenters (Nova, Pima, ČT)

Vedoucí práce: PhDr. Petr Pořízka, Ph.D.

Oponentka: Mgr. Jindřiška Svobodová, Ph.D.

Hodnotící kritéria | Hodnocení
| 1,0–4
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce | 2,5
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie | 2,5
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy | 2,7
Interpretace a argumentace | 3
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře | 2,7
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy | 3,5
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací | 2
Výsledný průměr | 2,7

Další poznámky k práci, kritické připomínky:

K práci mám následuící připomínky: Teoretická úvodová kapitola je spíše přehledem obecně známých faktů, než aby byla účelově zaměřena na téma práce: mohla by být stručnější, zejm. v podkapitole masová média a jazyk se občas řeší jevy, které nesouvisí přímo s tématem práce. Kap. 3 se spíše věnuje obecným a elementárním jevům (popis klasifikace a základní charakteristiky českého fonetického inventáře – u konsonantů např. způsoby a místa artikulace apod...), vhodnější by bylo zaměřit se na fonetický vokalický a konsonantický inventář vzhledem k tématu práce, tj. na vybrané ortoepické jevy a nejčastější případy porušování sledovaných jevů a ortoepických pravidel - to je zmiňováno spíše letmo a poněkud nesystematicky na různých místech páce (prohřešky proti normě u vokálů – krácení, dloužení, otevřená výslovnost – jsou uvedeny až v kap. 5). Lze konstatovat, že teoretický exkurz zabírá celou polovinu BDP, přitom nejsou některé klíčové jevy místy dostatečně charakterizovány, zatímco jsou uváděny jevy, s nimiž se v praktické analýze poté nepracuje: např. je uváděn základní přehled hláskových změn v proudu řeči, ale ne všechny jsou v práci sledovány.
Asimilační změny – sledované v praktické analýze – jsou definovány přiliš stručně a místy nepřesně či neúplně – viz s. 19–20; např. u znělostní asimilace se píše, že před jedinečnými hláskami k asimilaci nedochází – je to tak ale vždy? A jde o hledisko ortoepické, nebo skutečně fakticky nemohou sonory asimilaci spouštět? A existují nějaké výjimky i v rámci normy, kdy lze po sonorních konsonantech asimilovat neznělé obstruenty? U artikulační asimilace diplomantka uvádí, že při ní dochází ke zjednodušování hláskových skupin – je tomu skutečně tak (a vždy)? 
Soudím, že právě asimilacím měl být v teoretickém exkurzu věnován větší prostor. Rovněž výklad suprasegmentů rovněž není prost nepřesností či nesrovnalostí: např. s. 20 – mezi celky z hlediska zvukového je počítána slabika, slovo a takt.
Nerozumím tomu, proč je sledována a hodnocena spisovnost (kap. 2.7 na s. 55), neb se jedná o čtené připravené zpravodajství. Má-li diplomantka na mysli závěrečné žoviální výstupy moderátorů komerčních stanic, toto již nepatří k analyzovanému žánru (a navíc se týká, jak již bylo uvedeno, jen komerčních stanic).
Nelze srovnávat vliv pobytu a vzdělání mluvčích, nejsou-li tyto údaje k dispozici pro všechny moderátory (viz s. 8 a 38). 
Transkribovaný text v délce 4–7 minut na moderátora je málo na některá kategorická  zobecňování v závěru práce. Zároveň ale oceňuji provedené traskripce, jež jsou kompletně publikovány v příloze BDP.
Práce není prosta ortografických prohřešků a rovněž trpí stylisticky neobratným a hovorovým způsobem vyjadřování.

Diplomovou práci doporučuji k obhajobě.

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

•	Otázky viz výše v textu posudku.
•	Objevuje se akomodace i v češtině? Na s. 18 uvádíte jen příklad z němčiny.
•	Lze mezi celky z hlediska zvukového počítat skutečně slabiku, slovo a takt?
•	Na s. 22 je uvedeno, že slovní přízvuk z hlediska ortoepické normy bývá na první slabice slova či taktu – ptám se: je tomu tak skutečně vždy? 
•	

Datum a podpis vedoucího práce:

V Olomouci 27. srpna 2011

PhDr. Petr Pořízka, Ph.D.