Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou diplomovou práci /magisterskou diplomovou práci

Autor: Kristýna Obrtelová

Studijní obor: Česká filologie (blíže neuvedeno)
 
Název práce (česky/anglicky): Hranice stylu v časopisech popularizujících vědu / Style Limits in Science-Popularization Periodics

Vedoucí práce: PhDr. Soňa Schneiderová, Ph.D.

Hodnotící kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	1,0	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	2,0	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	1,7	
Interpretace a argumentace	1,3	
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře	2,0	
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy	2,0	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	1,3	
Výsledný průměr	1,61	

Pozn.: Pro hodnocení se používá tzv. jemná známková stupnice, tedy: 1,0 – 1,3 – 1,7 – 2,0 – 2,3 – 2,7 – 3,0 – 3,3 – 4.

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

Hodnocená práce má za cíl „poukázat na současnou podobu stylu populárně-
-naučného“ (s. 6) a poznatky doložit na konkrétních příkladech. Práce je členěna na 19 kapitol, obsahuje 12 barevných příloh. Kladně je třeba hodnotit skutečnost, že autorka zpracovala téma stylistické, zahrnující v sobě projevy různých oblastí bohemistiky pojaté interdisciplinárně. Autorka se vyjadřuje přesně, práce je napsána hutně a závěry jsou adekvátně formulovány.
V členění na kapitoly jsou ale některé nejasné body: kapitola 2 nese název Lexikum, ale kapitola 4 Intelektualizace a internacionalizace, což je součástí lexika (jako 3. kapitola jsou uvedena Slovní spojení: frazeologie, aluze). Není jasné, proč je grafika řazena až jako 11. kapitola, před níž předchází např. syntax. Do kapitoly Slovní spojení (s. 12) jsou vřazeny frazeologie a aluze. Pochybuji však, že by aluze musela být vyjádřena slovním spojením. Kapitola 12.3 Titulky bulvární by měla být součástí 12.2 Titulky aktualizované (nebo nejsou „stylově aktivní“ slova v titulcích bulvárních aktualizující?).
K formální stránce je možné vznést tyto námitky. V příkladovém materiálu není v celé práci uváděno, odkud přesně pochází, takže přesnost citací nebylo možno zkontrolovat, ale na některých místech lze o ní pochybovat: na tělesnou hygieny (s. 16), 20% levicově orientovaných apod. (s. 18, dle ortografické normy 20 %), v níž bylo ukryty (s. 20), Narozdíl od (s. 21, správně Na rozdíl), před 4,6 miliardy let (s. 23), Víme však odkud pocházejí (s. 24; chybí čárka); fosílie (s. 24), Čerstvé paměti máme nedávné zemětřesení (s. 32), ke se volně povaluje zlato (s. 33), chybějící tečka za DrSc (s. 45), chybějící mezera před americký archeolog (s. 45). Problémy působí reprodukce slovenštiny, a to ve slovenském citátu z Mistríka na s. 40-41 (predpokládá, nahrádzajů) a na s. 7 s 52 (nakladatelstvo místo nakladateľstvo).
Autorka někdy nedodržuje ortografickou normu. Nejrušivější jsou poměrně četné případy kladení čárky před slučovacími nebo, či, i: je nutno připojit ekvivalent, nebo vysvětlení významu (s. 14), vložení úvahového postupu, popisné vsuvky, nebo přímou řeč postav (s. 26), odhady budoucího vývoje, či popisy historických událostí (s. 30), zejména neurčitými číslovkami..., částicemi s jistotní modalitou..., nebo obrazným pojmenováním (s. 31), pomocí kruhových výsečí, sloupců, nebo symbolů (s. 34). Dále na s. 35 (nebo), 36 (před i), 37 (či, dvakrát nebo), 38 (i, nebo), 39 (dvakrát nebo), 42 (nebo), 45 (dvakrát nebo), 46 (nebo), 49 (či), 50 (dvakrát nebo). Čárka je kladena neoprávněně i před jako (stejně variabilní, jako složitost větné stavby – s. 17; nedosáhne v takové míře, jako grafické ztvárnění – s. 34; je stejně významná, jako jejich úloha vzdělávací – s. 40), před než (méně názorný, než přirovnání – s. 16), před neboli (aluzí, neboli odkazů na jiné texty – s. 13) a v těsné apozici V Olomouci, dne 13. května 2010 (před Obsahem). Čárka naopak chybí na s. 21 (Následuje nejrozsáhlejší centrální část...) a v úvodním poděkování za titulem Ph.D. Dalšími prohřešky jsou populárně naučný (s. 8), společenskopolitický (s. 8), populárně naučných (s. 36), Populárně naučné (s. 48). Poznámka na okraj: při rozdělování složeného adjektiva populárně-naučný podle jednotlivých komponentů složeniny na dva řádky je třeba spojovník napsat i před naučný na novém řádku (s. 43, 49, 49-50 aj.). Jiných drobností je v textu málo, např. jsou zde označování čtenáři (s. 10), Nněkteré (s. 14), Narozdíl (s. 27), na mimotextové skutečnost (s. 37), backgroungd (s. 41). Více formálních problémů se nakupilo v závěrečném seznamu literatury: píše se někdy typ Liberec : TU s mezerou, jindy bez (i v textu práce), SaS r. 1955 nemělo číslo 16, ale ročník (tak i v textu práce na s. 5), před et al. je vícekrát chybně tečka (s. 53) atd.
Vícekrát je místo n/t-ového příčestí v tzv. opisném pasivu adjektivum složené. Ve větách s dějovým významem přitom Příruční mluvnice češtiny (s. 402) v kultivovaných projevech předpokládá pouze užití opisného pasiva (žák bude zkoušen). Doklady z práce: Výklad ... je ve sledovaných komunikátech modifikovaný do popularizované podoby (s. 25) Tematika ... je prezentovaná jako záhada (s. 33), Mezititulky jsou také někdy aktualizované pomocí... (s. 37).
K obsahové stránce mám tyto poznámky:
1. Některá konstatování jsou příliš obecná, vyžadují zpřesnění. Například: „Základem slovní zásoby populárně-naučných textů jsou odborné termíny“ (s. 7) – není to ale spisovná čeština? Jinak by většina textu musela být napsána v termínech. „Výrazným aktualizačním prostředkem ... jsou hybridní kompozita“ (s. 10) – ale platilo by to např. o slovech elektroměr nebo gramodeska? Chybějí podrobnější údaje o četnosti, takže není možné si udělat představu, jak frekventované jsou lexikální jednotky, na něž se upozorňuje, např. „hojně užívané adjektivum klíčový“ (s. 9), „Rozšířený je např. komponent nano-“ (s. 10). Definice frazému „ustálené spojení slov se specifickým významem“ (s. 12) nevyhovuje; místo příručky Lederbuchové by bylo bývalo vhodnější konzultovat Encyklopedický slovník češtiny. 
2. Drobné nepřesnosti. Podkapitola o metonymii (s. 16) je uzavřena pro mě nepříliš logickým konstatováním, že Populárně-naučný text se použitím metafory (podtrhl RD) výrazně poetizuje. Atrakce je na s. 20 zařazena mezi „syntaktické nedostatky“ – není tomu tak ale u všech atrakcí (viz ESČ, s. 50).
3. Sekundární literatury mohlo být prostudováno více. Např. 
Krčmová, M. Rozbité zrcadlo. Nad textovou výstavbou současného popularizačního textu. In Gajda, S. (vyd.): Dyskurs naukowy - tradycja i zmiana. Opole 1999, s. 271-281.
Mistrík, J. Štylistika. 3., upr. vyd. 1997. Bratislava: SPN, 1997.
SVOBODOVÁ, D. Internacionalizace současné české slovní zásoby. Ostrava 2007 (ke kapitole 4: Intelektualizace a internacionalizace).
WEISSOVÁ, M. Funkce odborného názvosloví v časopise ABC. Brno 2009. Bakalářská diplomová práce FF MU, dostupná ve vyhledávání na http://www.is.muni.cz.
3. Někde chybějí podrobnější komentáře a metatexty k uváděným dokladům. Např. na s. 38 se uvádí, že „z následujících příkladů je zřejmé, že autor uvádí jméno odborníka vždy, když je jeho identita známá...“ Z příkladů samotných to ale nijak nevyplývá. Kapitola 10 (s. 30) je uvedena jen citátem a následuje kap. 10.1. Na s. 28 bych uvítal vyznačení prostředků, z nichž autorka usuzuje na umělecký popis atd. Rovněž uvedení do problematiky stylu populárně-naučného (historie termínu, autoři...) by mělo být delší než jeden a půl strany (s. 5-6).
4. Chybějí bližší informace o shromážděném korpusu, např. počet celkových stran, proporce  zkoumaného korpusu co do jednotlivých periodik.
Všechny tyto výtky jsou jen dílčí. Celkově je třeba ocenit výběr obtížného tématu ze stylistiky i věcnost a hutnost vyjadřování diplomantky. Oceňuji, že práce je formulačně vyspělá a má dobrou grafickou úpravu včetně příloh.

Praha 24. 5. 2010						PhDr. Robert Dittmann, Ph.D.

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

1. Jaké jsou příčiny rozmachu složeného adjektiva na místě n/t-ového příčestí (žák je teď zkoušený)?

2. Na s. 37 se uvádějí aktualizace pomocí podobně znějících výrazů. Jaký je pro takové výrazy lingvistický termín?

3. Jaký je vztah mezi populárně-naučnými verbálními texty a grafickým doprovodem (Závěry, s. 50) a co z toho vyplývá pro stylistiku (prosím o vyjádření k článku Marie Krčmové: Nová média – nové styly? In: Stylistyka XI, Opole 2002, s. 349-360 – viz www.phil.muni.cz/stylistika/studie/media.doc)? 

Další poznámky k práci, kritické připomínky:
Nemám

Datum a podpis vedoucího práce:

Hodnocení průběhu obhajoby (prezentace, odpovědi na otázky a připomínky z posudků, diskuse v plénu) – návrh klasifikačního stupně:

Výsledné hodnocení –klasifikační stupeň:

Datum a podpis vedoucího komise pro obhajoby BDP: