Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou diplomovou práci 

Autor: Tomáš Babůrek

Studijní obor: Česká filologie – anglická filologie

Název práce (česky/anglicky): Ironie, strach a obavy v díle Myši Natálie Mooshabrové Ladislava Fukse / Irony, fear and apprehension in novel Myši Natálie Mooshabrové by Ladislav Fuks 

Vedoucí práce: doc. Mgr. Erik Gilk, Ph. D.

Hodnotící kritéria | Hodnocení
| | 1,0–4
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce | E
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie | B
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy | A
Interpretace a argumentace | A
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře | B
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy | B
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací | A
Výsledný průměr | B

Pozn.: Pro hodnocení se používá tzv. jemná známková stupnice, tedy: 1,0 – 1,3 – 1,7 – 2,0 – 2,3 – 2,7 – 3,0 – 3,3 – 4.

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

B

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

1. Jakou roli hraje román Myši Natálie Mooshabrové v kontextu Fuksova díla? Mohli bychom jej označit za přelomový?

2. Víte, za jakých okolností vyšel román podruhé v roce 1977? Tedy jak je vůbec možné, že cenzura v roce zveřejnění Charty svolila k vydání prózy průhledně odsuzující totalitní režim jako takový?   

 
Další poznámky k práci, kritické připomínky:
Bakalářská diplomová práce Tomáše Babůrka je vedena snahou vyložit román, který se v kontextu Fuksovy tvorby netěší takovému kontinuálnímu zájmu vykladačů, jak je tomu v případě dvou hraničních textů autorovy literární kariéry Pan Theodor Mundstock (1963) a Vévodkyně a kuchařka (1983). S výjimkou několika příspěvků Ladislavy Lederbuchové máme k dispozici jen studii Luboše Merhauta a fuksovskou monografii Aleš Kovalčíka. Je třeba konstatovat, že diplomand je s uvedenými statěmi i s dobovou recepcí románu velmi dobře obeznámen a na základě vlastního pozorného čtení Fuksova textu je schopen se s jejich zjištěními konfrontovat. Babůrek tedy nepřistupuje k próze jako k neopracovanému materiálu, ale všímá si momentů významového napětí textu, které podle něj nebyly ještě důkladně analyzovány, případně je rozpracovává stejně legitimním způsobem. 
Jeho úsilí ovšem poněkud znevažuje zjevná diskrepance mezi titulem práce a jejím vlastním obsahem. Diplomand se totiž primárně nezaměřuje jen na významové polohy uvedené v názvu práce, jeho rozptyl je mnohem širší, jak ostatně píše i v úvodu: „Hlavním cílem této práce je analýza obecných znaků, které se v díle objevují.“ (s. 6) Samotná struktura práce také nenapovídá tomu, že by se chtěl autor soustředit na prvky vytčené titulem: postupně jsou řazeny kapitoly o stylu, postavách, atmosféře v totalitním státě a motivech a symbolech. A přestože v dílčích kapitolkách k prvkům ironie a strachu v díle přítomným často dospívá, v závěru se tento aspekt bohužel opět rozplývá v množství jiných konstatování. 
Na úrovni bakalářské práce považuji Babůrkovu práci za vynikající text, jdoucí bez oklik k jádru věci, vystihující nejpodstatnější prvky Fuksovy autorské poetiky i analyzovaného románu, ale z výše zmíněného důvodu nemohu navrhnout stupeň A. Práci přirozeně navrhuji k obhajobě.    

Datum a podpis vedoucího práce:

V Lublani 17. května 2012

Hodnocení průběhu obhajoby (prezentace, odpovědi na otázky a připomínky z posudků, diskuse v plénu) – návrh klasifikačního stupně:

Výsledné hodnocení –klasifikační stupeň:

Datum a podpis vedoucího komise pro obhajoby BDP: