Katedra bohemistiky
Posudek na magisterskou diplomovou práci 

Autor: Bc. Ivana Srnečková

Studijní obor: česká filologie – filozofie

Název práce (česky/anglicky): Reprezentace opilství v moralizujících spisech raného novověku / The Representation of Drunkenness in the Moralizing Treatises of Early Modern Period

Vedoucí práce: Mgr. Jana Kolářová, Ph.D.

Hodnotící kritéria	Hodnocení	
		 1,0–4	
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce	A	
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie	A	
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy	A	
Interpretace a argumentace	A	
Sekundární literatura, tvůrčí přístup, schopnost kritického komentáře	A	
Struktura práce, výstavba textu, prostředky odborného funkčního stylu, dodržení ortografické a gramatické normy	A	
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací	A	
Výsledný průměr	A	

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

A (výborně)

Další poznámky k práci, kritické připomínky:

Ivana Srnečková svůj zájem o zkoumání starší české literatury projevila už volbou tématu své bakalářské práce, kterou před dvěma lety úspěšně obhájila. V magisterské práci se rozhodla opět věnovat období raného novověku, tentokrát se zaměřila na způsob, jakým autoři období humanismu ztvárňovali ve svých moralizujících spisech široce rozšířený nešvar, v dobovém pojetí hřích opilství. Přes obecnou rozšířenost zmíněného jevu se po důkladném heuristickém průzkumu ukázalo, že spisů, které by se věnovaly výhradně pranýřování opilství, není zase tak mnoho. Diplomantka proto účelně rozšířila svou analýzu i o díla, která se věnují opilství jen částečně, většinou v rámci všeobecného moralizování nad lidskou hříšností. 
Práce je logicky a přehledně strukturována. Ivana Srnečková nejprve objasňuje křesťanské pojetí hříchu i jejich hierarchii a ozřejmuje postavení opilství v této struktuře. Dále se věnuje literárním aspektům zkoumaných děl, zamýšlí se přitom nad žánrovým či funkčním vymezením mravokárné literatury, popisuje vložené narativy ve funkci exempel, užití alegorie a rozmanitých přirovnání. Exempla a jejich charakter či původ je ale připomínán i v dalších kapitolách, neboť jejich využití v moralitách bylo značné. Vlastní reprezentace opilství je pak členěna mj. podle toho, kdo je v dílech kritizován (sociální vrstva, pohlaví a věk), dále je pojednáno o tom, v čem vidí mravokárci příčiny opilství a jak popisují jeho důsledky, především další hříchy, které se zpravidla k opilství připojují (obžerství, smilstvo, hněv ad.). Opilství s sebou nese také nemoci, možnost chudoby a dokonce hrozbu věčného zatracení, takže ačkoli není původně hříchem smrtelným a není zmíněno v Desateru, může být nakonec stejně nebezpečné. Nezbytnou výbavou mravoučných spisů byla samozřejmě také snaha o nápravu, resp. popis způsobů, jak s daným hříchem bojovat. Závěrečná podkapitola pak shrnuje a komentuje myšlenkové zdroje moralizující literatury věnované opilství, zejména biblické pasáže. 
Práce je ze své povahy interdisciplinární s nezbytnými přesahy do historie a kulturní historie, které diplomantka dobře zvládla. Pracovala přitom s patřičnou a dostatečně reprezenativní sekundární literaturou, kterou však dokázala využít, aniž by na ní byla nadměrně závislá. Projevila schopnost nadhledu nad zkoumaným materiálem a zároveň poučeného vhledu do mentality raněnovověkého člověka, což jí umožnilo pečlivé čtení. Svou práci tvořila do velké míry samostatně, počínaje sběrem materiálu a konče formulací svých závěrů. V neposlední řadě bych chtěla vyzdvihnout kultivovaný a plynulý odborný styl práce, který plně odpovídá skutečnosti, že text psala absolventka bohemistického studia. Práce je ve výsledku kvalitním příspěvkem do kontextu děl zabývajících se raněnovověkou literaturou, kulturní historií i dějinami každodennosti.
Magisterskou práci Ivany Srnečkové ráda doporučuji k obhajobě a její písemnou podobu navrhuji hodnotit stupněm A. 

Datum a podpis vedoucího MDP:

Mgr. Jana Kolářová, Ph.D.

Prostějov, 26. 5. 2018