Katedra bohemistiky
Posudek na bakalářskou / magisterskou diplomovou práci 

Autor: Klára Náhlíková

Studijní obor: Česká filologie se zaměřením na editorskou práci ve sdělovacích prostředcích

Název práce (česky/anglicky): Analýza mluvních projevů moderátorů rozhlasových stanic na severní Moravě/ The analysis of spoken utterance of presenters in north Moravian radio stations

Vedoucí práce: PhDr. Petr Pořízka, Ph.D.

Hodnotící kritéria | Hodnocení
Soulad názvu práce s obsahem, schopnost formulovat cíl a závěry práce |
Teoretická podkladová koncepce, metodologie, terminologie |
Schopnost analýzy excerpovaného materiálu/předmětu výzkumu a následné syntézy |
Interpretace a argumentace |
Sekundární literatura, tvůrčí aplikace, schopnost kritického komentáře |
Struktura práce, výstavba textu, adekvátnost použitých stylistických prostředků, dodržení ortografické a gramatické normy |
Bibliografický a poznámkový aparát, jednotný způsob citací |
Výsledný průměr |

Hodnocení písemné verze práce – návrh klasifikačního stupně:

Autorka pro svou práci zvolila téma, které je stále aktuální. Snaží se prostřednictvím vlastní analýzy upozornit na úroveň mluveného jazyka v rádiích na pozadí ortoepické normy. V úvodu si stanovuje cíl zjistit, který z analyzovaných moderátorů může plnit funkci řečového vzoru. Autorka zvolila pro analýzu jak mluvené projevy čtené, tak 
i projevy „spatra“.
V teoretické části autorka postupně shrnuje dosavadní teorie o médiích, ortoepii 
a fonetické transkripci. V praktické části nejdříve podrobně popisuje svou metodologii 
a materiál k analýze a poté analyzuje moderátory 4 rádiových stanic. 
Velmi oceňuji studentčin zájem o téma, který se projevil zejména v praktické části, tj. v samotné analýze i poměrně detailním zpracování grafů. Autorka postupuje systematicky, hodnotí každou stanici (a její moderátory) zvlášť, nejprve se zaměřuje 
na moderátory hovořící „spatra“, poté analyzuje čtené projevy. Čtené projevy jsou však analyzovány méně detailně, což se nakonec projeví i v závěrečném hodnocení 
a porovnání, ve kterém autorka sama říká, že je těžké tyto projevy srovnávat, jelikož čtené projevy nebyly analyzovány stejně jako projevy nečtené. 
K práci mám několik výtek/doporučení: autorka odkazuje na literaturu, která není uvedena v konečném seznamu (např. str. 19, Hůrková-Novotná, str. 11, Palková, 2001), dále jsou v seznamu uvedeny dva zdroje od Palkové z roku 1994, bylo by vhodné, 
aby texty byly od sebe odlišeny (např. a, b). V teoretické části mi chybí základní příručka 
od J. Hůrkové Česká výslovnostní norma, která byla i ve výčtu doporučené literatury. 
Z hlediska stylistiky bylo vyjadřování autorky často neodborné (s. 6 - „nabízím vhled“) 
a několikrát se objevilo zbytečné hromadění synonym (s. 37 - „absolutně vůbec“, s. 46 -„pouze jednou jedinkrát“). 
Pro příští práci bych autorce doporučila k teorii o ortoepii uvádět příklady, které mi v práci chyběly. 
I přes některé výtky a připomínky práci považuji za dobrý podklad pro další analýzu, 
a proto práci k obhajobě doporučuji a před ústní obhajobou navrhuji hodnocení stupněm C.

Náměty pro obhajobu (formou otázek):

1)	Myslíte, že je nutné, aby moderátoři uvádějící spíše „zábavné pořady“ (hudební, „ranní šejkr“, atd.) působili jako řečové vzory? Jak byste to hodnotila ve srovnání s moderátory zpravodajství?

2)	Nacházíte nějakou pravidelnost u moderátorů při zkracování dlouhých vokálů?

V Olomouci dne 18. 5. 2015                                                   Mgr. Michaela Kopečková